Author: MH
Last saved by: agenda0
Company: MH SR

Dôvodová správa

Všeobecná časť

Zákon o podmienkach a kontrole dovozu, vývozu a  sprostredkovateľských činností týkajúcich sa tovaru a technológií podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom má priamu prepojenosť na uplatňovanie článku 41 Charty OSN o opatreniach Bezpečnostnej rady OSN vykonaných bez použitia ozbrojenej sily voči tým štátom, politika ktorých predstavovala „ohrozenie mieru, porušenie mieru, alebo útočný čin“ v zmysle čl. 39 Charty OSN.

Návrh zákona má zabezpečiť právne relevantné skutočnosti, podľa ktorých „žiaden štát nemôže používať svoje územie pre konanie, ktoré porušuje práva iných štátov“, čo znamená, že žiaden štát nemá právo používať svoje územie spôsobom, ktorým by vznikla ujma na území iného štátu alebo majetku osôb, ktoré sa na území nachádzajú.

Predkladaný návrh zákona v rámci kontroly dovozu, vývozu a sprostredkovateľských činností týkajúcich sa tovaru a technológií podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom sčasti upravuje vykonávanie zahraničnoobchodných činností alebo prevozu tovaru cez územie Slovenskej republiky. Podľa návrhu zákona Slovenská republika môže obmedziť alebo zakázať nakladanie s týmito druhmi tovarov alebo nakladanie viazať na splnenie určitých podmienok, vrátane udelenia úradného povolenia alebo viazať obchodovanie s takýmto tovarom na predloženie určitých dokladov. Obmedzujúce činnosti sa môžu vykonať vtedy, ak je to potrebné na zabezpečenie plnenia medzinárodných záväzkov, a ak si to vyžadujú obchodnopolitické, ekologické, zdravotné, bezpečnostné alebo iné dôležité záujmy Slovenskej republiky. Je nepochybné, že pod „inými dôležitými záujmami“ Slovenskej republiky je potrebné rozumieť aj tie, ktoré pre ňu vyplývajú zo záväzku vykonať rozhodnutie Bezpečnostnej rady OSN prijaté podľa čl. 41 Charty OSN.

Predložený návrh zákona dôsledne aplikuje smernice Európskej únie upravujúce voľný pohyb tovaru. Predkladaný návrh zákona je jedným zo zákonov, ktorých existenciu pripúšťa článok 30 Zmluvy o Európskom spoločenstve a opiera sa aj o tzv. pravidlo rozumu, ktoré vzniklo na základe judikatúry Súdneho dvora Európskeho spoločenstva. Zo zákazu opatrení obmedzujúcich voľný pohyb tovaru v Európskom spoločenstve definovaného čl. 30 – 34 ES sama Zmluva o ES pripúšťa v čl. 30 taxatívne vypočítané výnimky: sú povolené „zákazy alebo obmedzenia dovozu, vývozu alebo tranzitu odôvodnené verejnou mravnosťou, verejným poriadkom, verejnou bezpečnosťou a ďalšie, vrátane ochrany priemyselného a obchodného vlastníctva. Tieto zákazy alebo obmedzenia podľa Zmluvy o ES nemôžu však slúžiť ako prostriedky svojvoľnej diskriminácie alebo zastretého obmedzovania obchodu“. 

Pri aplikácii čl. 30 Zmluvy o ES na legalizáciu opatrení obmedzujúcich voľný pohyb tovaru musia byť splnené dve dôležité podmienky:

a)	musia sa opierať o najmenej jeden v ňom  taxatívne uvedený dôvod,

b)	nesmie ísť o diskriminačné opatrenia.

Opatrenia podľa článku 30 Zmluvy o ES sa nemôžu použiť na dosahovanie ekonomických cieľov, napr. na ochranu domáceho priemyslu, musia byť aplikované len na okruh taxatívne vymenovaných dôvodov, ktoré nie je možné rozširovať, a to ani dohodami medzi oprávnenými osobami a môžu byť použité len z neekonomických dôvodov v nich uvedených. Obmedzenie alebo zákaz nakladania s tovarom a technológiami dvojakého použitia musia byť použité primerane k možným dôsledkom v prípade ich neuplatnenia. 

Predkladaný návrh zákona spĺňa uvedené požiadavky čl. 30 Zmluvy o ES a spĺňa aj požiadavky podľa čl. 41 Charty OSN. Z ustanovenia § 1 návrhu zákona vyplýva, že „predmetom úpravy tohto zákona sú podmienky, za ktorých možno vyvážať zo Slovenskej republiky alebo dovážať do Slovenskej republiky alebo inak nakladať s niektorými druhmi tovarov a technológií podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom, pri súčasnom zohľadňovaní cieľov medzinárodných inštitúcií pôsobiacich v oblasti mnohostrannej kontroly strategického tovaru a v oblasti nešírenia jadrových, chemických a biologických zbraní, ktorých je Slovenská republika členom alebo ich vláda Slovenskej republiky uznáva, pri súčasnom napĺňaní zahraničnopolitických, bezpečnostných a obchodných záujmov štátu v tejto oblasti“.

Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s medzinárodnými dohovormi, ktorými je Slovenská republika viazaná (Zmluva o zákaze chemických zbraní, Zmluva o zákaze pokusov s jadrovými zbraňami SALT I a II).

Návrh zákona bude mať pozitívny vplyv na štátny rozpočet a to tým, že  sa zavádzajú povolenia (licencie) na vývoz nehmotného majetku a povolenia na sprostredkovateľské činnosti, ktorých vydanie sa bude spoplatňovať. Bližšia špecifikácia príjmu do štátneho rozpočtu zatiaľ nie je možná. Samotný zákon pri jeho aplikovaní v praxi môže prispieť k vzniku viacerých pracovných miest a to tým, že spresní pravidlá dovozu a vývozu tovarov a jednotliví výrobcovia – dovozcovia, vývozcovia a sprostredkovatelia sa budú lepšie orientovať na trhu. Návrh zákona prerokovala aj Rada hospodárskej a sociálnej dohody so záverom: „Rada súhlasí s predmetným materiálom bez pripomienok a odporúča predkladateľovi predložiť materiál na rokovanie vlády SR“.

Osobitná časť

K § 1

Návrh zákona upravuje podmienky, za ktorých možno vyvážať zo Slovenskej republiky alebo dovážať do Slovenskej republiky, alebo inak nakladať s niektorými druhmi tovarov a technológií podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom s tým, že  orgány štátnej správy sú zodpovedné za uplatňovanie kontrolného režimu pri súčasnom zohľadňovaní cieľov medzinárodných inštitúcií (Wassenarský dohovor, Austrálska skupina, Medzinárodný dohovor o zákaze chemických zbraní, zmluvy SALT I a II, atď.). Zákon deklaruje, že orgány štátnej správy sú oprávnené uplatňovať kontrolný režim aj v rámci tých medzinárodnoprávnych inštitúcií, v ktorých síce Slovenská republika nie je zastúpená, ale vláda Slovenskej republiky ich uznáva, pri súčasnom napĺňaní vlastných zahraničnopolitických, bezpečnostných a obchodných záujmov štátu.

K § 2

Ustanovenie § 2 v základných rysoch definuje tovar dvojakého použitia, resp. kontrolovaný tovar. Kontrolovaným tovarom  sú zariadenia, zostavy, výrobky, ich časti a súčasti, materiály, softwary, chemické a biologické látky, prekurzory omamných látok a psychotropných látok, technológie, ktorými sa rozumejú informácie a výrobnotechnické poznatky v zhmotnenej podobe, alebo na jednotlivých druhoch nosičov pre elektronický prenos dát, modely, prototypy, technické výkresy a náčrty, diagramy, svetlotlače alebo príručky, alebo v zhmotnenej podobe výcvikové alebo technické súpravy, ktoré môžu byť použité k vyhotoveniu technických plánov k výrobe, k využitiu alebo prepracovaniu tovarov, vrátane programového vybavenia a technických údajov, nie však tovar samotný.

Do kategórie tovarov, ktoré sa môžu použiť na civilné alebo na vojenské účely sa zaraďujú aj vedomosti, zručnosti a poznatky získané a osvojené pri výkone zamestnaneckých činností v organizáciách, inštitúciách a podnikoch, ktoré vyrábajú, vyvíjajú alebo inak zušľachťujú tovary dvojakého použitia, vrátane poznatkov a vedomostí získaných a osvojených si samoštúdiom. Vedomosti, zručnosti a poznatky sa v legislatívnej skratke označujú ako tovar nemateriálnej hodnoty.

Tovar nemateriálnej hodnoty v podobe, v akej sa prezentuje v návrhu zákona, má úzke prepojenie na § 17 Obchodného zákonníka o „obchodnom  tajomstve“. Aj z tohto dôvodu je potrebné konštatovať, že vedomosti, zručnosti a poznatky získané a osvojené si pri výkone zamestnaneckých činností v organizáciách, inštitúciách a podnikoch, ktoré vyrábajú, vyvíjajú alebo inak zušľachťujú tovary dvojakého použitia, nie sú vo vlastníctve konkrétnej fyzickej osoby, na tieto vedomosti, zručnosti a poznatky sa nevzťahuje zákon č. 383/1997 Z.z. (Autorský zákon), ale sú majetkom právnických alebo fyzických osôb s právom podnikať, ktoré konkrétnu fyzickú osobu zamestnávajú, alebo ju evidujú v obdobnom pracovnom pomere, ako je zamestnanecký pomer. Vzhľadom na skutočnosť, že tovar dvojakého použitia sa môže použiť na civilné alebo na vojenské účely a  ochrana pred zneužitím týchto vedomostí, zručností a poznatkov je významná z celosvetového hľadiska,  je potrebné tovar nemateriálnej hodnoty zadefinovať v základných pojmoch zákona. 
Za kontrolovaný tovar sa v rámci Slovenskej republiky považuje aj tovar, nakladanie s ktorým je upravené v osobitných predpisoch. Napríklad v zákone o zákaze chemických zbraní, o mierovom využívaní jadrovej energie, o zaobchádzaní s prekurzormi omamných látok a psychotropných látok, o obchodovaní s vojenským materiálom,  atď. Konkrétny zoznam kontrolovaného tovaru v položkách od 1 až po x ustanoví vykonávací predpis Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky a tento bude tvoriť minimálny počet položiek podliehajúcich kontrolnému režimu s tým, že povoľovaciemu (licenčnému) konaniu budú podliehať aj tovary, ktoré síce nebudú uvedené v zozname kontrolovaného tovaru vydaného formou vykonávacieho predpisu, ak vývozca alebo dovozca bude chcieť vyvážať alebo dovážať tovar, ktorý môže poškodiť záujmy medzinárodných inštitúcií, ktorých je Slovenská republika členom, alebo ich vláda Slovenskej republiky uznáva, pri súčasnom napĺňaní zahraničnopolitických, bezpečnostných a obchodných záujmov štátu. 

K § 3

Fyzická osoba s trvalým alebo dlhodobým pobytom na území Slovenskej republiky alebo právnická osoba so sídlom na území Slovenskej republiky môže do Slovenskej republiky doviezť kontrolovaný tovar alebo zo Slovenskej republiky vyviezť kontrolovaný tovar, alebo vykonávať sprostredkovateľskú činnosť pri dovoze alebo vývoze kontrolovaného tovaru, bez ohľadu na to, kde je kontrolovaný tovar umiestňovaný, len na základe povolenia ministerstva. 

Dovozom sa na účely tohto zákona rozumie prepustenie kontrolovaného tovaru do režimu voľného obehu alebo do niektorého z režimov s ekonomickým účinkom.

Vývozom sa na účely tohto zákona rozumie prepustenie kontrolovaného tovaru do režimu vývozu alebo do režimu pasívneho zušľachťovacieho styku alebo pridelenie colne schváleného určenia pre spätný vývoz tovaru na základe rozhodnutia vydaného colným orgánom v konaní podľa colného zákona. 

Za vývoz podľa tohto zákona na rozdiel od colného zákona sa považuje aj vývoz prenosu počítačového programu alebo technológie elektronickými médiami, faxom alebo telefónom. S ohľadom na obrovský technický pokrok a s ohľadom na predmet ochrany, toto ustanovenie implementovalo Nariadenie Rady Európy č. 1334/2000 z 22. júna 2000.

K § 4

V rámci všeobecných povinností je dovozca kontrolovaného tovaru  povinný  po dobu najmenej troch rokov od uskutočnenia dovozu kontrolovaného tovaru a v prípade vlastníctva ku kontrolovanému tovaru po dobu trvania vlastníckeho vzťahu a najmenej po dobu troch rokov od prevodu vlastníctva na iného užívateľa viesť evidenciu o kontrolovanom tovare vrátane príslušných dokladov. Pri zmene užívateľa kontrolovaného tovaru v Slovenskej republike je povinný písomne upozorniť ďalšieho užívateľa na skutočnosť, že ide o kontrolovaný tovar a súčasne ho informovať o podmienkach ustanovených prvým vývozcom, o podmienkach ustanovených v dovoznej licencii a o povinnosti dodržiavať podmienky ustanovené osobitnými predpismi pre jednotlivé druhy kontrolovaných tovarov. Aj nový užívateľ kontrolovaného tovaru je povinný viesť o kontrolovanom tovare evidenciu v takom rozsahu, ako prvý vlastník alebo užívateľ a umožniť kontrolným orgánom priebežnú kontrolu používania a využívania kontrolovaného tovaru. Prvý dovozca kontrolovaného tovaru je súčasne povinný oznámiť pohraničnému colnému úradu najneskôr v okamžiku prechodu tohto tovaru cez štátne hranice skutočnosť, že sa jedná o kontrolovaný tovar. Ak koná dovozca alebo vývozca kontrolovaného tovaru prostredníctvom sprostredkovateľa,  je povinný s ním uzavrieť zmluvu o sprostredkovaní, upovedomiť o tejto skutočnosti ministerstvo, a v takom prípade sa na sprostredkovateľa vzťahujú všetky ustanovenia tohto zákona. To znamená, že aj sprostredkovateľ musí poskytnúť súčinnosť pri výkone predbežnej a priebežnej kontroly a nakladať s kontrolovaným tovarom tak, ako by s ním nakladal dovozca alebo vývozca priamo.

V rámci všeobecne formulovaných povinností dovozcu, vývozcu, vlastníka a užívateľa alebo sprostredkovateľa je vývozca kontrolovaného tovaru povinný zabezpečiť potvrdenie o konečnom použití kontrolovaného tovaru a súčasne dodržiavať podmienky ustanovené vo vývoznom povolení. Ide o právne relevantnú povinnosť z toho pohľadu, že vývozca vyváža tovar a umiestňuje ho na trhu v krajine určenia len po jej súhlasnom vyjadrení. Krajina určenia musí potvrdiť skutočnosť dodania kontrolovaného tovaru do oblastí priemyslu, ktoré nemôžu byť zneužité na vojenské účely vrátane výskumu, vývoja  a overenia účinkov vyvážaného druhu tovaru. Vývozca je ďalej povinný plniť podmienky ustanovené vo vývoznom povolení. Potvrdenie o prevzatí kontrolovaného tovaru vydá v prijímajúcej krajine príslušný orgán krajiny a toto potvrdenie musí byť v origináli predložené ministerstvu spolu s overenou kópiou prekladu potvrdenia v štátnom jazyku.

S ohľadom na charakter zákona, ale aj na povinnosti vyplývajúce z medzinárodných zmlúv, pre potreby kontroly pohybu tovaru, je vývozca ďalej povinný najmenej po dobu piatich rokov od konca kalendárneho roku, v ktorom došlo k vývozu kontrolovaného tovaru, viesť evidenciu o základných údajoch potrebných pre určenie charakteru, množstva a ceny tovaru, vrátane obchodných zmlúv, záruk o použití, dopravných a iných expedičných dokladov. Pri vývoze dovezeného kontrolovaného tovaru je povinný dodržiavať podmienky ustanovené vo vývoznom povolení zahraničného dodávateľa. Ak ide o tovar, ktorý sa má na územie Slovenskej republiky doviezť podľa osobitných predpisov a následne vyviezť zo Slovenskej republiky, je reexportér povinný požiadať o vydanie dovozného povolenia s tým, že vo svojej žiadosti súčasne poukáže na podmienky, ktoré na dovoz kontrolovaného tovaru ustanovil zahraničný dodávateľ. Aby orgány štátu vykonávajúce dozor nad kontrolovaným tovarom mohli svoju činnosť vykonávať, je vývozca povinný poskytnúť týmto kontrolným orgánom súčinnosť pri výkone kontroly. 

K § 5

Okrem Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky sa na kontrolnom režime podieľajú aj Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky s ohľadom na skutočnosť, že tento ústredný orgán je zodpovedný za komplexnú prezentáciu zahraničnej politiky z globálneho hľadiska, Ministerstvo obrany Slovenskej republiky z pohľadu ochrany bezpečnostných záujmov Slovenskej republiky, Ministerstvo financií Slovenskej republiky spolu s Colným riaditeľstvom Slovenskej republiky a colnými úradmi z pohľadu ochrany colného územia,  Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky z pohľadu expertíznych a posudkových činností nakladania s jadrovými materiálmi, Slovenská informačná služba a Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky. 

K § 6

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky v oblasti kontrolného režimu plní funkciu kontrolného orgánu. Spolupracuje so štátnymi orgánmi iných štátov, ktoré sú  zodpovedné za plnenie úloh národného kontrolného režimu v oblasti kontrolovaných tovarov. V súvislosti s tým sú jeho zástupcovia členmi medzinárodných organizácií (napr. Wassenarského dohovoru). Ako ústredný orgán štátnej správy kontroluje dodržiavanie tohto zákona, v rámci toho rozhoduje o odvolaniach vo veciach, v ktorých v prvom stupni rozhodol colný orgán pri výkone kontroly tovarov podliehajúcich kontrolnému režimu. Vykonáva funkciu ústredného registra kontrolovaného tovaru. Vydáva a zrušuje povolenia na dovoz a vývoz, vydáva povolenia na tranzit kontrolovaného tovaru. V súvislosti s vydanými povoleniami vedie register vývozcov a dovozcov, ktorí chcú využiť na vývoz a dovoz kontrolovaného tovaru tzv. všeobecné povolenie, vedie evidenciu žiadateľov a register povolení k vývozu tovaru nemateriálnej povahy a evidenciu sprostredkovateľov. Pre potreby zahraničných osôb vydáva vyhlásenia o konečnom užívateľovi kontrolovaného tovaru dovážaného na územie Slovenskej republiky a plní aj ďalšie úlohy vyplývajúce z tohto zákona, s tým, že za kontrolovaný tovar môže byť považovaný aj taký tovar, ktorý nie je uvedený v zozname kontrolovaného tovaru, ale príslušný štátny orgán informuje vývozcu o skutočnostiach, že aj takýto tovar môže byť využitý alebo použitý na vojenské účely a to hlavne vtedy, keď niektoré druhy tovarov sú embargované rezolúciami OSN, OBSE, Radou Európy, ale aj vládou Slovenskej republiky.

K § 7

Kompetencie iných orgánov štátnej správy pri výkone kontrolného režimu spočívajú v tom, že iné orgány štátnej správy uvedené v § 5 ods. 2 na požiadanie ministerstva mu poskytujú údaje potrebné na udelenie alebo odňatie povolenia na vývoz alebo dovoz a na sprostredkovanie obchodu s kontrolovaným tovarom. Iné orgány štátnej správy pri zachovaní ich kompetencií vyplývajúcich pre nich z osobitných zákonov sa vždy vyjadrujú na žiadosť ministerstva a to z pohľadu zahraničnopolitických záujmov, bezpečnostných záujmov, ochrany colného územia a ochrany pred jadrovým nebezpečenstvom. Vyjadrenia orgánov štátnej správy uvedených v § 5 ods. 2, či už pozitívne alebo negatívne, sú pre ministerstvo v oblasti udelenia alebo odňatia povolenia potrebné na širšie posúdenie žiadosti z pohľadu teritoriálnej, ale aj celosvetovej bezpečnosti. Tu sa sleduje právne relevantná skutočnosť, že tieto orgány zo svojich kompetencií vyplývajúcich pre nich z osobitných predpisov, sú tými orgánmi, ktorých vyjadrenia posudzujú postavenie Slovenskej republiky ako celku s ohľadom na už spomenuté zahraničnopolitické, bezpečnostné, ale aj obchodné záujmy Slovenskej republiky.

K § 8

Právnické alebo fyzické osoby, ktoré sú uvedené v § 3 (dovozcovia, vývozcovia alebo sprostredkovatelia) môžu kontrolovaný tovar doviezť, vyviezť alebo sprostredkovať len na základe, v rozsahu a za podmienok ustanovených v povolení. Tento zákon rozčleňuje povolenia (licencie) na individuálne, individuálne otvorené a všeobecné povolenia. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky musí predovšetkým do individuálneho povolenia, ale aj do individuálneho otvoreného povolenia uviesť všetky podmienky, za ktorých sa môže kontrolovaný tovar z územia Slovenskej republiky vyviezť, alebo na územie Slovenskej republiky doviezť. Podmienky musia zohľadňovať nielen záujmy a ciele Slovenskej republiky, ale aj záujmy a ciele medzinárodných inštitúcií, ktorých je Slovenská republika členom, alebo ich vláda Slovenskej republiky uznáva. Preto je potrebná čo najväčšia súčinnosť s medzinárodnými inštitúciami pôsobiacimi v tejto oblasti.

K § 9

Tak, ako je uvedené v dôvodovej správe k § 8, tento zákon ustanovuje tri druhy povolení. Individuálne povolenie je písomné rozhodnutie ministerstva umožňujúce vývozcovi alebo dovozcovi vyviezť alebo doviezť určený druh a množstvo kontrolovaného tovaru na základe zmluvy uzavretej medzi vývozcom alebo dovozcom a jeho zahraničným obchodným partnerom. O individuálne povolenie sa musí požiadať vždy pri vývoze alebo dovoze tovarov, ktoré môžu byť využité v jadrovej, chemickej a biologickej oblasti na výrobu alebo rozširovanie jadrových, chemických a biologických zbraní vrátane ich nosičov. O individuálne povolenie sa musí požiadať vždy aj na tovar uvedený v zozname kontrolovaného tovaru podľa § 2 ods. 4.

Písomnú žiadosť o udelenie individuálneho povolenia predkladá dovozca alebo vývozca ministerstvu po písomnom prejave vôle zahraničného zmluvného partnera, pričom o udelenie je potrebné požiadať v lehote najneskôr 90 dní pred predpokladaným vývozom alebo dovozom na každú zmluvu, ktorej predmetom je vývoz alebo dovoz kontrolovaného tovaru.

Žiadosť o udelenie individuálneho povolenia musí obsahovať meno a sídlo vývozcu alebo dovozcu, prípadne obchodné meno a miesto podnikania. Súčasťou žiadosti je identifikačné číslo, u fyzickej osoby rodné číslo a miesto trvalého alebo dlhodobého pobytu na území Slovenskej republiky, meno a sídlo, prípadne obchodné meno a miesto podnikania zahraničného zmluvného partnera alebo tuzemského zmluvného partnera. Aby nedochádzalo k špekulatívnemu pohybu kontrolovaného tovaru, žiadosť musí obsahovať aj podpoložku kombinovanej nomenklatúry colného sadzobníka, názov kontrolovaného tovaru podľa obchodných dokladov spolu s jeho číselným označením podľa zoznamu kontrolovaného tovaru, jeho množstvo, cenu a označenie výrobcu. Aby sa tovar nedostal do štátu alebo krajiny, ktorá nie je politicky stabilizovaná a ktorá nezodpovedá požiadavkám Charty OSN, je potrebné, aby žiadosť obsahovala názov štátu, do ktorého má byť kontrolovaný tovar vyvezený alebo z ktorého má byť kontrolovaný tovar dovezený, účel použitia kontrolovaného tovaru (mierové alebo vojenské využitie), názov a sídlo, prípadne trvalý alebo dlhodobý pobyt konečného užívateľa kontrolovaného tovaru a návrh na dobu platnosti individuálneho povolenia.
Samotná žiadosť s položkami, ako sú uvedené vyššie, musí byť doložená návrhom na uzavretie zmluvy o budúcej zmluve (pactum de contrahento), alebo už uzavretú zmluvu medzi vývozcom alebo dovozcom a jeho zahraničným zmluvným partnerom,  s presnou špecifikáciou kontrolovaného tovaru vrátane uvedenia jeho množstva. V prípade, že vývozca alebo dovozca a jeho zahraničný partner koná prostredníctvom sprostredkovateľa, aj sprostredkovateľskú zmluvu. Žiadosť o individuálne povolenie musí byť doložená pri vývoze kontrolovaného tovaru za predpokladu, že sa tento vyváža formou reexportu, dovozným povolením príslušného orgánu štátu dovozu, alebo prehlásením zahraničného užívateľa, že kontrolovaný tovar nebude použitý k výrobe alebo k vývoju jadrových, chemických a biologických zbraní, že bude použitý iba k účelu uvedenému v prehlásení a nebude bez súhlasu krajiny vývozcu reexportovaný. Pri dovoze musí byť doložená obdobným prehlásením s písomným záväzkom užívateľa, že kontrolovaný tovar bude použitý k účelu uvedenom v prehlásení.

Ak pôjde o dovoz alebo vývoz kontrolovaného tovaru v jadrovej oblasti, je potrebné k žiadosti o individuálne povolenie priložiť aj povolenie Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky  po zvážení všetkých okolností žiadosti a po vyjadrení sa orgánov štátnej správy uvedených v § 5 ods. 2 môže požadovať aj ďalšie podklady od žiadateľa, ktoré umožnia riadne posúdenie danej žiadosti.

Individuálne povolenie je neprenosné a nepodlieha exekučnému, konkurznému, ani dedičskému konaniu.

Vzor žiadosti o udelenie individuálneho povolenia ustanoví všeobecne záväzný právny predpis Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky.

K § 10

Individuálne povolenie Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky udelí najdlhšie v lehote 90 dní odo dňa predloženia žiadosti. Samotné rozhodnutie obsahuje všetky náležitosti, ktoré sú uvedené v § 10 ods. 2 tohto zákona. Dôležité ustanovenie je premietnuté do § 10 ods. 2 písm. g), kde ministerstvo môže pre dovozcu alebo vývozcu alebo užívateľa kontrolovaného tovaru určiť podmienky, ktoré dovozca, vývozca alebo užívateľ musia splniť a tieto podmienky musia vyplývať zo záväzkov, ktorými je Slovenská republika viazaná v oblasti svojich medzinárodných vzťahov, vrátane podmienok, ku ktorým sa zaväzujeme prostredníctvom Nariadenia Rady Európy č. 1334/2000 zo dňa 22. júna 2000.

K § 11

Pre kontrolu dovozu alebo vývozu kontrolovaného tovaru dovozca alebo vývozca oznámi ministerstvu objem realizovaného dovozu alebo vývozu po jeho ukončení, najneskôr však do dvoch týždňov po ukončení platnosti individuálneho povolenia, ak nie je v podmienkach povolenia ustanovený iný termín. 

V prípade nevyužitia individuálneho povolenia alebo dovozného povolenia,  oznámi jej držiteľ túto skutočnosť neodkladne najneskôr v lehote 15 dní ministerstvu s odôvodnením, prečo nedošlo k využitiu povolenia a udelené povolenie vráti. Táto skutočnosť je potrebná pre celkovú evidenciu pohybu kontrolovaného tovaru. 

K § 12

Ministerstvo individuálne povolenie neudelí, ak dovozca alebo vývozca nesplnil podmienky ustanovené v § 9, čo znamená, že jeho žiadosť nie je kompletná a preto nemôže byť ani realizovaná. Ministerstvo individuálne povolenie  neudelí ani vtedy, ak dovozca alebo vývozca porušil podmienky kontrolného režimu, ktoré sú uvedené v § 4, alebo ak dovozca alebo vývozca svojou činnosťou porušil slovenské alebo zahraničné právne predpisy v tejto oblasti, predovšetkým Trestný zákon, Obchodný zákonník, Občiansky zákonník, Colný zákon, zákon o cenných papieroch a Devízový zákon, ako aj zákony o mierovom využívaní jadrovej energie, o zákaze chemických zbraní a o obchodovaní s vojenským materiálom.

Ministerstvo individuálne povolenie neudelí tiež vtedy, ak vývozca alebo dovozca nedodržal povinnosti ustanovené v § 17 ods. 1 o predbežnom súhlase na rokovanie so zahraničným partnerom pred uzavretím zmluvy o tovarovej štruktúre jadrového, chemického alebo biologického charakteru, ktorý sa zo zákona označuje ako zvlášť významný kontrolovaný tovar.

V neposlednom rade ministerstvo individuálne povolenie neudelí, ak by jeho udelenie mohlo poškodiť zahraničnopolitické, bezpečnostné alebo obchodné záujmy Slovenskej republiky v spojení so záujmami medzinárodných inštitúcií pôsobiacich v oblasti mnohostrannej kontroly strategického tovaru.

K § 13

Už udelené individuálne povolenie ministerstvo odníme, ak bolo udelené na základe nepravdivých alebo neúplných údajov, je to odôvodnené zahraničnopolitickými alebo bezpečnostnými záujmami Slovenskej republiky, alebo ak neboli dodržané podmienky ustanovené v udelenom povolení. Odňatie povolenia a eventuálne škody tým spôsobené znáša vývozca alebo dovozca vtedy, ak tento povolenie obdržal na základe nepravdivých alebo neúplných údajov, alebo ak nedodržal podmienky ustanovené v udelenom povolení  tak, ako ich Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky uviedlo na základe § 10 ods. 2 písm. g).

Škoda, ktorá vznikne vývozcovi alebo dovozcovi po odobratí povolenia z dôvodov zahraničnopolitických alebo bezpečnostných, je likvidovaná štátom, alebo medzinárodnými inštitúciami pôsobiacimi v oblasti mnohostrannej kontroly strategického tovaru a v oblasti nešírenia jadrových, chemických a biologických zbraní a vláda Slovenskej republiky ich uznáva.

Odvolanie proti rozhodnutiu ministerstva o odňatí individuálneho povolenia nemá odkladný účinok.

K § 14

	Splnomocňovacie ustanovenie § 56 zákona č. 42/1980 Zb. o hospodárskych stykoch so zahraničím, ktoré oprávňovalo Ministerstvo hospodárstva SR na vydanie opatrení na zákaz dovozu alebo vývozu niektorých druhov tovaru aj z dôvodov zahraničnopolitických a bezpečnostných záujmov štátu sa po zrušení uvedeného zákona ako celku stalo obsolentným. Preto je potrebné upraviť obmedzenia vývozu a dovozu tovaru zo zahraničnopolitických alebo bezpečnostných dôvodov v tomto zákone.

Individuálne otvorené povolenie sa v praxi bude využívať u konkrétneho vývozcu alebo dovozcu, ktorý bude vyvážať alebo dovážať kontrolovaný tovar rovnakého charakteru v opakujúcich sa dodávkach.

Na udelenie takéhoto povolenia tak isto, ako u individuálneho povolenia, nie je právny nárok. Takéto povolenie sa môže udeliť v prípade predpokladaných opakovaných vývozov alebo dovozov kontrolovaného tovaru v určenej tovarovej štruktúre a teritoriálnom rozsahu pre určité časové obdobie na základe písomnej žiadosti vývozcu alebo dovozcu.

To, čo platí pre žiadosť o udelenie individuálneho povolenia a je zdôvodnené v dôvodovej správe k § 9, platí aj pre individuálne otvorené povolenie s tým, že žiadosť musí byť doložená zoznamom zahraničných obchodných partnerov, dokladmi preukazujúcimi predpokladané dodávky kontrolovaného tovaru, ku ktorého vývozu alebo dovozu sa vyžaduje individuálne otvorené povolenie, ak boli medzi tuzemským vývozcom alebo tuzemským dovozcom a jeho zahraničnými zmluvnými partnermi uzavreté obchodné dohody.

S ohľadom na to, že individuálne otvorené povolenie sa poskytuje spravidla na dlhšie obdobie (najdlhšie na dobu troch rokov), aj vývozca alebo dovozca kontrolovaného tovaru si u tohto druhu povolenia musí byť vedomý skutočnosti, že môže v čase účinnosti povolenia dôjsť k jeho odňatiu s ohľadom okrem iného aj na odôvodnené zahranično-politické alebo bezpečnostné záujmy Slovenskej republiky, alebo záujmy medzinárodných organizácií, ktorých je Slovenská republika členom.

K § 15

Dôvodová správa k § 10 sa obdobne uplatňuje aj pri § 15. Ministerstvo hospodárstva SR v prípade, že sa rozhodne udeliť individuálne otvorené povolenie, rozhodne o jeho udelení v lehote najneskôr 90 dní odo dňa doručenia žiadosti.

K § 16

Dôvodová správa k § 13 platí aj k § 16. 

K § 17

S ohľadom na charakter obchodných a iných podnikateľských rokovaní (sprostredkovateľské rokovania, prepravné rokovania, atď.) musí dovozca alebo vývozca kontrolovaného tovaru pred predložením žiadosti o udelenie individuálneho povolenia alebo individuálneho otvoreného povolenia predložiť ministerstvu písomnú žiadosť o predbežný súhlas na rokovanie so zahraničným partnerom. V žiadosti uvedie svoju identifikáciu, identifikáciu partnerov, s ktorými rokuje a skutočnosti, o ktorých rokuje (charakter tovaru, ktorý sa má vyviezť alebo doviezť, jeho množstvo, približnú cenu, atď.).

K tejto žiadosti sa ministerstvo vyjadrí do 30 dní od jej prevzatia. Udelený predbežný súhlas sa môže zmeniť, ak došlo k zmene podmienok, za ktorých bol vydaný, pričom tento nenahradzuje udelenie individuálneho povolenia a nemá charakter správneho rozhodnutia, i keď  ministerstvo postupuje pri posudzovaní tejto žiadosti v súlade s § 3 zákona o správnom konaní, to znamená, že i pri predbežnom posudzovaní žiadosti sa snaží zistiť objektívny stav veci a vychádzať zo zahraničnopolitických, bezpečnostných a obranných záujmov republiky.

Predbežný súhlas rokovať je dôležitý hlavne u tovarov jadrového, chemického a biologického charakteru, ktoré sú zvlášť významné z hľadiska štátnych záujmov. U týchto druhov kontrolovaného tovaru je dovozca alebo vývozca vždy povinný požiadať ministerstvo o predbežný súhlas  rokovať so zahraničným partnerom pred uzavretím zmluvy. Nesplnenie tejto povinnosti bude mať taký dôsledok, že ministerstvo v konečnom dôsledku neudelí povolenie na dovoz a vývoz takýchto druhov tovarov.

U iných kontrolovaných tovarov dôjde k tejto povinnosti vtedy, ak kontrolovaný tovar nadobudne charakter zvlášť významného tovaru, s ohľadom na jeho objem v rámci jednej zmluvy vo vzťahu k ustanovenej položke kontrolovaného tovaru, s ohľadom na technické a úžitkové vlastnosti kontrolovaného tovaru zvyšujúce riziko jeho použitia pre výrobu a šírenie zbraní hromadného ničenia, s ohľadom na charakter predpokladaného miesta konečného použitia vyvážaného zo Slovenskej republiky, z hľadiska zahraničnopolitických záujmov štátu, alebo z hľadiska zvláštnych podmienok ustanovených príslušným medzinárodným kontrolným režimom.

Podrobnosti o tom, kedy a u akých tovarov bude dovozca a vývozca povinný požiadať ministerstvo o predbežný súhlas na rokovanie so zahraničným partnerom pred uzavretím zmluvy, upraví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.

K § 18

Všeobecné povolenie umožňuje doviezť alebo vyviezť tovar bez povolenia dopredu neurčenému dovozcovi alebo vývozcovi. Podrobnosti o podmienkach takéhoto dovozu alebo vývozu upraví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo hospodárstva SR. 

K § 19

Dovozca alebo vývozca, ktorý chce dovážať alebo vyvážať kontrolovaný tovar na základe všeobecného povolenia, je povinný pred prvým využitím všeobecného povolenia požiadať ministerstvo o zápis do evidencie formou písomnej žiadosti, v ktorej uvedie svoje identifikačné údaje s tým, že k evidencii predloží kópiu výpisu z obchodného registra, alebo kópiu výpisu iného registra, v ktorom je registrovaný. Zápis do evidencie má konštitutívny charakter a dňom evidencie môže evidovaná osoba (dovozca alebo vývozca) využívať oprávnenia vyplývajúce z povolenia. Na zápis do evidencie nie je právny nárok.

Tak ako ministerstvo rozhodlo o zapísaní žiadateľa o všeobecné povolenie, tak môže rozhodnúť o jeho výmaze z využívania všeobecného povolenia, ak zistí, že tento porušil podmienky uvedené v § 18 a 19 tohto zákona. Rozhodnutie o výmaze dovozcu alebo vývozcu z evidencie zašle na vedomie  Ústrednej colnej správe SR, ktorá toto rozhodnutie využije vo svojich konaniach podľa osobitných predpisov (colný zákon) a na základe tohto rozhodnutia nebude akceptovať  využívanie všeobecného povolenia u vymazaného dovozcu alebo vývozcu. 

K § 20

Po uvedomení si skutočnosti, že podľa zákona o kontrole dovozu, vývozu a sprostredkovateľkých činností týkajúcich sa tovaru a technológií podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom  bude dovozca alebo vývozca povinný požiadať o individuálne dovozné alebo vývozné povolenie  i pri tovare, ktorý nie je uvedený v zozname kontrolovaného tovaru vydaného podľa § 2 ods. 3, ak ho informoval príslušný štátny orgán, že tovar bude alebo môže byť použitý celkom alebo sčasti na  vývoj, výrobu, nakladanie, údržbu, skladovanie, odhaľovanie, zisťovanie, rozširovanie chemických, biologických alebo jadrových zbraní, ako aj na prevádzkovanie zariadení na výrobu týchto zbraní, alebo na vývoj, výrobu, údržbu alebo skladovanie riadených striel schopných takéto zbrane niesť. Takéto osobitné povoľovacie konanie sa spravidla zavedie vtedy, ak vedecko-technický pokrok a poznatky spôsobia, že tovar, ktorý doteraz nie je považovaný za tovar dvojakého použitia, môže sa práve v dôsledku vedecko-technického pokroku využiť na účely vojenského charakteru. Príslušný štátny orgán s ohľadom na to, že je členom rôznych medzinárodných kontrolných inštitúcií pôsobiacich v oblasti mnohostrannej kontroly strategického tovaru, poznatky v oblasti vedecko-technického pokroku využívania rôznych druhov tovarov priebežne a pravidelne získava a môže informovať dovozcu alebo vývozcu o tom, že aj tovar neuvedený v zozname sa dá v krajine určenia využiť na zakázané účely a preto je dovozca a vývozca povinný požiadať o individuálne povolenie. Túto povinnosť dovozca alebo vývozca má aj vtedy, keď ho príslušný štátny orgán o skutočnostiach možného využitia tovaru neinformuje, ale on sám vie, že tovar sa môže celý alebo jeho časť použiť na zabezpečenie činností, ktoré sú týmto zákonom zakázané. V tomto prípade sa má tiež na mysli skutočnosť, že vývozca pri osobných rokovaniach alebo pri rokovaniach prostredníctvom sprostredkovateľa o vývoze sa dozvie o niektorých druhoch tovarov, ktoré síce nie sú uvedené v zozname kontrolovaných tovarov, ale konečný spotrebiteľ ich môže alebo chce využiť na zakázané účely. Povinnosť požiadať o individuálne vývozné povolenie má vývozca aj vtedy, keď má dôvodné podozrenie, že tovar sa môže využiť celkom alebo sčasti na činnosti uvedené v § 20 ods. 1 písm. a) zákona. Dôvodné podozrenie získané samoštúdiom alebo samotným pôsobením vývozcu a dovozcu alebo jeho sprostredkovateľa v krajine konečného využitia vzniká zmenenou politickou situáciou v doteraz bezpečnej krajine alebo loajálnej krajine k cieľom OSN alebo krajinám európskych spoločenstiev alebo v dôsledku rýchlej zmeny obchodných a bezpečnostných záujmov krajiny konečného spotrebiteľa. Tejto povinnosti sa vývozca zbaví, ak preukáže, že vykonal všetky príslušné opatrenia k zisteniu skutočného použitia vyvážaného tovaru a dostatočne sa presvedčil, že nehrozí jeho zneužitie.

Z doterajšieho textu dôvodovej správy vyplýva, že zoznam kontrolovaného tovaru vydaný podľa § 2 ods. 3 tohto zákona je zoznamom minimálnym. Je na zodpovednosti vývozcu alebo dovozcu, či vyvezie alebo dovezie tovar, ktorý sa môže využiť a použiť na zakázané účely, čo znamená na výrobu, nakladanie, údržbu, skladovanie, odhaľovanie, zisťovanie, rozširovanie chemických, biologických alebo jadrových zbraní, ako aj na prevádzkovanie zariadení na výrobu týchto zbraní, alebo na vývoj, výrobu, údržbu alebo skladovanie riadených striel schopných takéto zbrane niesť. Eventuálne zneužitie takýchto dovezených tovarov môže mať sekundárne následky pre samotného vývozcu alebo dovozcu s konečným následkom aj trestnoprávnej zodpovednosti. Individuálny záujem konkrétneho vývozcu alebo dovozcu nemôže byť v týchto prípadoch nadradený nad verejný záujem a záujem celosvetový. Preto je na konkrétnom vývozcovi a dovozcovi overiť si skutočnosti, ktoré podliehajú kontrole podľa tohto zákona a až na základe týchto overených skutočností konať. Štát si vyhradzuje právo zasahovať aj nad rámec zoznamu kontrolovaného tovaru, informovať príslušného vývozcu alebo dovozcu o skutočnostiach, ktoré sú uvedené v § 20 ods. 1 písm. a) a na druhej strane požaduje od vývozcov a dovozcov, aby sa títo sami informovali o možnosti predbežných rokovaní o vývoze alebo dovoze kontrolovaných tovarov a o následnom uzavretí zmlúv na vývoz a dovoz s možnosťou získania povolenia. Tu je potrebné poukázať opakovane na Nariadenie Rady č. 1334/2000, ktoré vo svojom článku 4 upravuje osobitné konanie a položiek tovarov dvojakého použitia v prípadoch embarga na určitú krajinu alebo teritórium.

K § 21

Tovar nemateriálnej hodnoty, tak ako je definovaný v § 2 ods. 1 písm. c) a povolenie na jeho vývoz sa nemôže považovať za zásah do osobnej integrity konkrétneho občana. Ide o právne relevantný fakt, že vedomosti, zručnosti a poznatky získané a osvojené pri výkone zamestnaneckých činností v organizáciách, inštitúciách a podnikoch, ktoré vyrábajú, vyvíjajú alebo inak zušľachťujú tovary dvojakého použitia, vrátane poznatkov a vedomostí získaných a osvojených si samoštúdiom, sú v súčasnej dobe predmetom veľkých aj nadnárodných spoločenstiev. Štáty alebo nadnárodné spoločenstvá kupujú bežne mozgy vedcov, ale aj zručných výkonných pracovníkov, za účelom dosiahnutia vedeckotechnického náskoku pred ďalšími krajinami. Odborník pracujúci napr. v oblasti jadrovej energetiky alebo jadrovej chémie, v oblasti biologického klonovania, v oblasti počítačovej a mikropočítačovej techniky môže byť zneužitý na výrobu ďalších, dokonalejších systémov zbraní hromadného ničenia alebo ich nosičov. Aby sa predišlo nekontrolovanému úniku mozgov, na ktorých výuku  štát, ale aj jednotliví zamestnávatelia vynaložili značné finančné a iné prostriedky, a aby nedochádzalo nekontrolovane k vylepšovaniu technológií a poznatkov, hlavne u zbraní hromadného ničenia (napr. k vylepšovaniu zbraňových systémov SCATT, SS 22 a ich následníkov, atď.), bolo a je potrebné zaviesť povolenie na vývoz nemateriálnych hodnôt. Najpodstatnejšie z požadovaných skutočností pre vydanie povolenia je vyjadrenie krajiny vývozu nemateriálnych hodnôt, v akom smere a v akých druhoch vývoja, výroby a iných činností bude v krajine vývozu žiadateľ o povolenie pôsobiť.  Ministerstvo môže vydať povolenie, ak krajina vývozu nemateriálnych hodnôt spĺňa podmienky uvedené v § 17 ods. 4, čo znamená, že charakter predpokladaného miesta konečného použitia nemateriálnych hodnôt z hľadiska zahraničnopolitických záujmov Slovenskej republiky alebo z hľadiska zvláštnych podmienok ustanovených príslušným medzinárodným kontrolným režimom zodpovedajú požiadavkám Charty OSN, ako aj požiadavkám Zmluvy o ES. Žiadateľ súčasne svojou činnosťou v takejto krajine nemôže poškodiť zahraničnopolitické, bezpečnostné a obchodné záujmy Slovenskej republiky.

V prípade, že občan Slovenskej republiky pracujúci v organizáciách, inštitúciách a podnikoch, ktoré vyrábajú, vyvíjajú, alebo inak zušľachťujú tovary dvojakého použitia zvlášť významného kontrolovaného tovaru, sa bez povolenia  zamestná v inej krajine, ktorá nespĺňa podmienky ustanovené medzinárodnými organizáciami alebo spoločenstvami, sa vystavuje riziku trestnoprávneho postihu.

	Odvolanie proti rozhodnutiu ministerstva o odňatí povolenia na vývoz nemateriálnych hodnôt nemá odkladný účinok.

K § 22

Sprostredkovateľskou zmluvou sa sprostredkovateľ zaväzuje obstarať záujemcovi za odmenu uzavretie zmluvy a záujemca sa zaväzuje sprostredkovateľovi poskytnúť odmenu vtedy, ak bol výsledok dosiahnutý pričinením sprostredkovateľa. Podľa tohto zákona sa sprostredkovateľská činnosť definuje v § 3 ako iné nakladanie s kontrolovaným tovarom, pod ktorým sa rozumie vytvorenie základných podmienok pre uzavretie zmlúv alebo samotnej zmluvy, ak sú realizované tretími stranami bez ohľadu na to, kde je kontrolovaný tovar umiestňovaný. 

Žiadateľ o udelenie sprostredkovateľského povolenia svoju žiadosť predloží v lehote najneskôr 90 dní pred tým, než začne vykonávať svoju sprostredkovateľskú činnosť. V žiadosti uvedie svoje identifikačné znaky a návrh na dobu platnosti sprostredkovateľského povolenia. K žiadosti súčasne doloží vyhlásenie o doteraz vykonávanej sprostredkovateľskej činnosti, vyhlásenie o tom, v akej komoditnej štruktúre tovarov dvojakého použitia chce sprostredkovateľskú činnosť vykonávať a vyhlásenie o tom, či okrem sprostredkovateľskej činnosti chce vykonávať aj činnosti osobitne zmluvne upravené, čím sa rozumie prepravná činnosť, činnosť vykonávaná na základe mandátnej zmluvy, komisionárskej zmluvy, atď.

Prax ukázala, že sprostredkovatelia súčasne vykonávajú aj činnosti uvedené v predchádzajúcom texte a to aj vtedy, keď tovar a nakladanie s ním sprostredkúvajú, prepravujú a dodávajú mimo územia Slovenskej republiky.

K § 23

O udelení a odňatí sprostredkovateľského povolenia ministerstvo rozhodne  tak, ako to vyplýva zo znenia samotného § 23. Ministerstvo sprostredkovateľské povolenie neudelí, ak by jeho udelenie mohlo ohroziť ciele alebo záujmy ustanovené v § 1 ods. 2. Skúmať podmienky vydania sprostredkovateľského povolenia je prakticky možné iba v súčinnosti s Ministerstvom zahraničných vecí SR, prostredníctvom ekonomicko-obchodných radcov Slovenskej republiky pôsobiacich na zastupiteľských úradoch v zahraničí, ale aj prostredníctvom agentúrnych hlásení krajín, ktoré sú členmi medzinárodných inštitúcií pôsobiacich v oblasti mnohostrannej kontroly strategického tovaru a v oblasti nešírenia jadrových, chemických a biologických zbraní, ktorých je Slovenská republika členom, alebo ich vláda Slovenskej republiky uznáva. Ak sú vyjadrenia a stanoviská týchto úradov a inštitúcií negatívne voči žiadateľovi o udelenie sprostredkovateľského povolenia, ministerstvo povolenie neudelí. 

Ministerstvo sprostredkovateľské povolenie odníme, ak sprostredkovateľ svojou činnosťou poškodil alebo poškodzuje záujmy Slovenskej republiky v zahraničnopolitickej, bezpečnostnej a obchodnej oblasti v krajine vývozu, ale aj v krajine, z ktorej sa vývoz uskutočňuje (krajina pôvodu). Ministerstvo môže odňať sprostredkovateľské povolenie aj s ohľadom na časový rozmer vydaného povolenia, keď v priebehu jej účinnosti dôjde k takým spoločenskopolitickým zmenám v krajinách, kde sa sprostredkovateľská činnosť vykonáva a tieto zmeny sú nežiadúce z pohľadu Charty OSN alebo Zmluvy OES. Odňatím sprostredkovateľského povolenia  sprostredkovateľ prestane vykonávať aj činnosti osobitne zmluvne upravené.
	
	Odvolanie proti rozhodnutiu ministerstva o odňatí sprostredkovateľského povolenia nemá odkladný účinok.

Po odňatí sprostredkovateľského povolenia je sprostredkovateľ povinný upozorniť toho, v mene koho koná, na potrebu vykonať opatrenia potrebné na to, aby sa zabránilo vzniku škody bezprostredne hroziacej nedokončením činnosti súvisiacej so zariaďovaním sprostredkovateľských alebo iných činností. V prípade, že túto povinnosť sprostredkovateľ nesplní, eventuálne vzniknutá škoda bude uplatňovaná voči sprostredkovateľovi.

Keďže pre sprostredkovateľa platia všetky ustanovenia tohto zákona, je povinný pre potrebu toho, v mene koho koná (vývozca alebo dovozca), uschovávať doklady, ktoré nadobudol v súvislosti so sprostredkovateľskou činnosťou a to po dobu, po ktorú môžu byť tieto doklady významné pre ochranu záujmov toho, v mene koho koná.

K § 24

Vzor žiadosti o udelenie povolenia na vývoz nemateriálnych hodnôt a vzor žiadosti o udelenie sprostredkovateľského povolenia ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.

K § 25

S Ministerstvom hospodárstva SR spolupracujú  aj iné orgány štátnej správy v zákone uvedené. Ministerstvo hospodárstva SR je oprávnené požiadať colné orgány a orgány jadrového dozoru, ako aj iné orgány o vykonanie predbežnej kontroly a priebežnej kontroly. 

Ministerstvo v rámci svojich kompetencií v oblasti kontroly spolupracuje aj s príslušnými orgánmi štátu dodávateľa alebo odberateľa kontrolovaného tovaru a môže ku kontrole, ktorú vykonávajú colné orgány, iné orgány a orgány jadrového dozoru, prizývať aj kontrolné orgány iných štátov. 

Colné orgány, iné orgány a kontrolné orgány jadrového dozoru v prípade, že konajú na požiadanie ministerstva, musia výsledky kontrol oznámiť ministerstvu v lehote 15 dní odo dňa vykonania predbežnej kontroly. V prípade, že ministerstvo požiadalo o kontrolu na základe požiadania štátneho orgánu štátu dodávateľa, výsledky kontroly tomuto štátnemu orgánu štátu dodávateľa oznámi v lehote 30 dní odo dňa obdržania výsledkov kontroly.

K § 26

Ministerstvo môže ešte pred udelením povolenia požiadať colný úrad, iné orgány uvedené v § 5 ods. 2 alebo úrad jadrového dozoru o overenie údajov smerujúcich k udeleniu alebo neudeleniu povolenia. V takom prípade sa kontrola zameria na účel a vhodné podmienky používania kontrolovaného tovaru, k dovozu ktorého bolo vyžiadané individuálne alebo individuálne otvorené povolenie. V prípade, že výsledky tejto predbežnej kontroly sú negatívne, povolenie ministerstvo neudelí.

K § 27, 28 a 29

Po udelení povolenia a po tom, čo kontrolovaný tovar bol dovezený na územie Slovenskej republiky, alebo umiestnený v krajine vývozu, môžu kontrolné orgány (colné orgány, orgány Slovenskej informačnej služby a orgány jadrového dozoru) vykonávať priebežnú kontrolu tovarov dvojakého použitia v mieste, kde sa kontrolovaný tovar nachádza, spočívajúcu v kontrole plnenia podmienok ustanovených v udelenom povolení a plnenia všeobecných povinností uvedených v § 4. Vykonávajú tiež kontrolu dovážaného alebo vyvážaného tovaru, ktorý nie je uvedený v zozname kontrolovaného tovaru, ak získajú informácie, že tento tovar môže byť použitý celkom alebo sčasti k vývoju, výrobe, nakladaniu, údržbe, skladovaniu, odhaľovaniu, zisťovaniu, rozširovaniu chemických, biologických alebo jadrových zbraní, ako aj k prevádzkovaniu zariadení na výrobu týchto zbraní, alebo k vývoju, výrobe, údržbe alebo skladovaniu riadených striel schopných takéto zbrane niesť. Kontrolné orgány kontrolu vykonávajú rovnako v prípade, že o to požiada ministerstvo alebo príslušný štátny orgán štátu dodávateľa. Tu je premietnutá skutočnosť, že štát dodávateľa považuje dodaný tovar za svoj z  ohľadu kontroly jeho použitia aj v prípade jeho umiestnenia v inej krajine ako v krajine pôvodu, a to predovšetkým v oblastiach výpočtovej techniky, jadrovej energetiky, chemických prekurzorov s možným použitím pri výrobe chemických zbraní, ako aj v oblastiach možnej výroby biologických zbraní. Ide o celosvetovú ochranu pred možným vývojom ešte ničivejších zbraní hromadného ničenia.

Za účelom vykonania kontroly sú kontrolné orgány za podmienok ustanovených osobitnými predpismi, akými sú napr. zákon o zákaze chemických zbraní, zákon o mierovom využívaní jadrovej energie a colný zákon, oprávnené vstupovať do miestností a priestorov, v ktorých sa kontrolovaný tovar nachádza, alebo podľa príslušných dokladov nachádzať má, nahliadať do spisov vrátane technickej dokumentácie, týkajúcich sa kontrolovaného tovaru a vyhotovovať z nich odpisy pri dodržaní podmienok ochrany utajovaných skutočností. Musia rešpektovať skutočnosti podliehajúce pod obchodné tajomstvo, ale aj skutočnosti podliehajúce pod najvyššiu ochranu štátneho tajomstva, služobného tajomstva a o šifrovej ochrane informácií. Povinnosť umožniť kontrolu sa vzťahuje aj na nových užívateľov kontrolovaného tovaru, ktorí ho na územie Slovenskej republiky nedoviezli, ale ho kúpili od pôvodného užívateľa alebo dovozcu. Táto ich povinnosť im vyplýva z § 4 ods. 1 písm. b).

Kontrolné orgány pri výkone kontroly zvlášť významného kontrolovaného tovaru môžu tranzitnú prepravu tohto tovaru obmedziť, zastaviť alebo vrátiť do krajiny vývozcu, ak si to vyžadujú zahraničnopolitické, bezpečnostné a obchodné záujmy Slovenskej republiky alebo záujmy inštitúcií, ktorých je Slovenská republika členom alebo ich vláda Slovenskej republiky uznáva. Toto oprávnenie je zvlášť významné pri tranzite takých komodít, ktoré môžu slúžiť k vývoju, výrobe alebo na použitie predovšetkým zbraní hromadného ničenia.

Na zabezpečenie kontrolnej činnosti okrem Ministerstva hospodárstva SR vedie Ministerstvo financií SR a Colné riaditeľstvo SR evidenciu dovezeného kontrolovaného tovaru a colné úrady evidenciu tohto tovaru vo svojej územnej pôsobnosti a poskytujú Ministerstvu hospodárstva SR potrebné informácie o reálne uskutočnenom vývoze alebo dovoze kontrolovaného tovaru v lehote siedmich dní odo dňa uskutočnenia vývozu alebo dovozu.

K § 30

Kontrolu nad dodržiavaním zákona vykonáva Ministerstvo hospodárstva SR samostatne alebo v súčinnosti s inými orgánmi uvedenými v § 5 ods. 2. 

Na výkone kontroly sa môžu zúčastniť aj medzinárodní inšpektori, ktorí vykonávajú kontrolu na základe medzinárodných zmlúv zohľadňujúc ciele medzinárodných inštitúcií pôsobiacich v oblasti mnohostrannej kontroly. Slovenská republika je členom viacerých medzinárodných inštitúcií i organizácií, napr. Wassenarského dohovoru, Austrálskej skupiny, Skupiny jadrových vývozcov, a tieto na základe mnohostranných alebo bilaterálnych zmlúv si môžu upraviť kontrolný režim tak, že aj medzinárodní inšpektori budú môcť vykonávať kontrolu tak, ako je to už upravené v Dohovore o zákaze vývoja, výroby, hromadenia a použitia chemických zbraní a o ich zničení.

Povinnosťou dovozcov, vývozcov, spotrebiteľov, alebo iných užívateľov kontrolovaného tovaru,  je na základe tohto zákona osobám povereným výkonom kontroly predložiť všetky doklady a písomnosti vzťahujúce sa na predmet kontroly. Umožniť prehliadku objektov, dopravných a prepravných zariadení alebo iných priestorov, v ktorých je, alebo sa predpokladá, že je umiestnený kontrolovaný tovar, a to aj v tých, ktoré sa nachádzajú mimo územia Slovenskej republiky, ale ktoré spadajú pod jurisdikciu Slovenskej republiky a kontrolovaný tovar v nich sa nachádzajúci bol vyvezený alebo sprostredkovaný slovenskými vývozcami alebo sprostredkovateľmi.

K § 31

Dôverné informácie kontrolné orgány, ministerstvo a iné ústredné orgány štátnej správy poskytnú medzinárodným inštitúciám, ktorých je Slovenská republika členom, alebo ich vláda Slovenskej republiky uznáva, ako aj krajinám pôvodu tovaru, krajinám vývozcu a dovozcu, iba na základe rovnocenných právnych predpisov platných v zahraničí alebo na základe medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná a problematika dôverných informácií je v nich upravená. V praxi sa to uplatňuje tak,  že keď napr. USA je členom Wassenarského dohovoru alebo má rovnocenný právny predpis, ako je tento zákon, orgány kontroly, ministerstvo, iné ústredné orgány štátnej správy jej poskytnú dôverné informácie s tým, že ak Slovenská republika bude potrebovať niektoré informácie o tovare, ktorý má pôvod v Slovenskej republike, USA jej recipročne poskytne spätne takéto informácie. Bez recipročného princípu výmeny dôverných informácií by došlo k oslabeniu suverenity Slovenskej republiky.

K § 32

Na zabezpečenie kontroly dodržiavania tohto zákona je ministerstvo oprávnené žiadať od iných právnických osôb, ktoré vedú evidenciu majetku fyzických alebo právnických osôb, ktoré kontrolovaný tovar vyvážajú alebo dovážajú, informácie nevyhnutné na výkon kontroly. Tieto údaje si ministerstvo môže vyžiadať pred udelením povolenia alebo pred rozhodnutím o odňatí udeleného povolenia a budú slúžiť k samotnému rozhodnutiu, či žiadateľ o povolenie je schopný kontrolovaný tovar využívať alebo používať pre vlastnú potrebu. Zmysel tejto súčinnosti je aj v tom, aby nedochádzalo k špekulatívnym dovozom a vývozom tovarov dvojakého použitia. Orgány štátnej správy sú na požiadanie povinné oznamovať Ministerstvu hospodárstva SR výsledky nimi vykonávaných kontrol, ktoré sa týkajú vývozu a dovozu kontrolovaného tovaru.

K § 33

Tak, ako je uvedené v dôvodovej správe k § 25, na základe vykonanej kontroly a zistenia porušenia tohto zákona prichádza do úvahy uloženie pokuty. Ak vývozca, dovozca, sprostredkovateľ alebo akákoľvek iná osoba premiestni kontrolovaný tovar z colného územia Slovenskej republiky do cudziny, alebo z cudziny na colné územie Slovenskej republiky bez povolenia, napriek tomu, že povolenie je týmto zákonom vyžadované, bude sankcionovaný. Pokuta až do výšky 10 mil. Sk, alebo do výšky trojnásobku ceny tovaru, ak je táto vyššia než 10 mil. Sk, alebo sankcia spočívajúca v rozhodnutí o prepadnutí kontrolovaného tovaru, pričom sa nevylučuje ani súbeh, je najvyššou sankciou, ktorú je možné uložiť podľa tohto zákona. Ak vývozca, dovozca alebo užívateľ dovezeného kontrolovaného tovaru iného, než v jadrovej oblasti, neplní svoje povinnosti, ktoré sú ustanovené v § 4 a podrobne odôvodnené v dôvodovej správe k uvedenému paragrafu, môže mu byť uložená pokuta až do výšky 3 mil. Sk. 
Ministerstvo uloží vývozcovi pokutu za porušenie povinností uvedených v § 17 a 20 do 5 000 000,- Sk alebo do 20 % hodnoty vyvezeného tovaru. Odvolanie proti rozhodnutiu ministerstva o uložení pokuty má odkladný účinok.
Výška pokuty sa určí s ohľadom na mieru, význam a dobu ohrozenia záujmov chránených týmto zákonom, prípadne s ohľadom na škodu, ktorá vznikne protiprávnym konaním.

Význam ukladania sankcií spočíva aj v tom, že ide o zákon, podliehajúci medzinárodným kontrolným režimom a jednotlivé štáty sveta, ktoré sú členmi medzinárodných inštitúcií pôsobiacich v oblasti mnohostrannej kontroly strategického tovaru si obdobným spôsobom upravujú sankcie pri porušení ich vlastných zákonov v prepočte ku kurzu slovenskej koruny.

K § 34

Pokutu a prepadnutie kontrolovaného tovaru uloží colný orgán rozhodnutím. Pri rozhodovaní o uložení sankcie postupuje podľa  Colného zákona. Ministerstvo hospodárstva SR je v správnom konaní odvolacím orgánom proti rozhodnutiu  colného orgánu. 

Odvolanie proti rozhodnutiu príslušného colného orgánu nemá odkladný účinok. Príslušný colný orgán, proti rozhodnutiu ktorého odvolanie smeruje, môže odklad výkonu rozhodnutia povoliť, ak sa tým nesťaží výkon rozhodnutia, alebo ak tomu nebráni všeobecný záujem.

Pokutu a prepadnutie kontrolovaného tovaru možno uložiť do troch rokov odo dňa, kedy bolo porušenie zákona zistené, najneskôr však do desiatich rokov odo dňa, kedy k porušeniu došlo. Ide o subjektívnu trojročnú lehotu a objektívnu desaťročnú lehotu, ktorá sa bežne používa v našom právnom poriadku. Uložená pokuta je splatná do 15 dní od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia, ktorým bola uložená a je príjmom štátneho rozpočtu. Nič na tom nemení ani skutočnosť deklarovaná v § 34 ods. 3, v ktorom sa konštatuje, že odvolanie proti rozhodnutiu príslušného colného orgánu nemá odkladný účinok. V prípade, že odvolací orgán – Ministerstvo hospodárstva SR rozhodne inak, ako rozhodol prvostupňový správny orgán, sa pokuta buď dovyrúbi a dovymáha, alebo sa pokuta vráti.

Kontrolovaný tovar, o ktorého prepadnutí bolo právoplatne rozhodnuté, predá príslušný colný orgán v dražbe. Výťažok z predaja po odpočítaní nákladov predaja, je príjmom štátneho rozpočtu takisto, ako aj uložená pokuta. Pri predaji kontrolovaného tovaru v dražbe sa odporúča tento nepredávať naozaj skôr, ako nadobudne právoplatnosť rozhodnutie o prepadnutí kontrolovaného tovaru, to znamená, nemal by sa predávať skôr, ako uplynie príslušná lehota stanovená Občianskym súdnym poriadkom pri preskúmaní správneho rozhodnutia súdom. Colný úrad pri ukladaní pokuty alebo sankcie prepadnutia majetku postupuje primerane aj proti ďalším užívateľom kontrolovaného tovaru (§ 5 ods. 2 písm. b), nakoľko aj títo sú povinní nakladať s kontrolovaným tovarom podľa tohto zákona. Ak ide o kontrolovaný tovar v jadrovej oblasti, postupuje sa pri jeho predaji v dražbe podľa osobitného zákona, ktorým je zákon o mierovom využívaní jadrovej energie.

K § 35 a 36

S ohľadom na možné odchýlky medzi týmto zákonom a zákonmi iných krajín v prípade, že tieto požadujú pred dovozom kontrolovaného tovaru do Slovenskej republiky vystavenie certifikátu, Ministerstvo hospodárstva SR vydá dovozcovi dovozný certifikát, ktorý obsahuje údaje zhodné s dovozným povolením. Dovozca sa týmto certifikátom preukáže v krajine pôvodu tovaru alebo v krajine zahraničného dodávateľa.

Tak, ako Ministerstvo hospodárstva SR na požiadanie zahraničného dodávateľa vystaví dovozný certifikát, tak príslušný colný úrad potvrdí dovozcovi o uskutočnenom dovoze doklad o overení dodávky, ak je tento doklad požadovaný zahraničným dodávateľom. V prípade následného zistenia nezrovnalostí u dovezeného kontrolovaného tovaru, ktoré sa zistia pri priebežnej kontrole podľa § 27 až 29, informuje príslušný colný úrad prostredníctvom Ministerstva hospodárstva SR o tejto skutočnosti príslušný štátny orgán krajiny vývozcu. Takto zistená nezrovnalosť môže pre budúcnosť znamenať, že Ministerstvo hospodárstva SR pri následných žiadostiach o individuálne alebo individuálne otvorené povolenie dovozcovi povolenie nevydá.

K § 37

Na konanie podľa tohto zákona sa vzťahuje Správny poriadok, ak zákon neustanovuje inak. V konkrétnych prípadoch rozhodnutí ministerstva o odňatí individuálneho povolenia, individuálneho otvoreného povolenia, povolenia na vývoz nemateriálnych hodnôt a sprostredkovateľského povolenia nemá  odvolanie proti týmto rozhodnutiam odkladný účinok.

K § 38 

Platné povolenia na vývoz alebo dovoz kontrolovaného tovaru vydané podľa doterajších predpisov, sa považujú za povolenia podľa tohto zákona. U dovezeného kontrolovaného tovaru podľa doterajších povolení sa v prípade zmeny užívateľa vzťahuje na budúceho užívateľa namiesto povinnosti žiadať o povolenie na iné nakladanie s kontrolovaným tovarom povinnosť informovať ďalšieho užívateľa o tom, že ide o kontrolovaný tovar a ruší sa povinnosť colných úradov viesť evidenciu o pohybe kontrolovaného tovaru po území Slovenskej republiky. Povoľovacie konanie začaté pred dňom účinnosti tohto zákona, sa ukončí vydaním rozhodnutia podľa doterajších predpisov.

K § 39

Týmto zákonom sa zrušuje zákon č. 547/1990 Zb. o nakladaní s niektorými druhmi tovarov a technológií a ich kontrole. Po spoločensko-politických a ekonomic- kých zmenách, ktoré nastali na území bývalej Československej socialistickej republiky, bolo potrebné prijať zákon, ktorý by ochraňoval vnútorný trh Československej socialistickej republiky pred nekontrolovaným dovozom tovarov dvojakého použitia. V súčasnej dobe sa pôvodný zákon prežil a je po spoločenských, politických a hospodárskych zmenách v Slovenskej republike potrebné prijať zákon, ktorý bude smerovať k  zabezpečeniu kontroly vývozu tovarov dvojakého použitia tak, aby sa tieto nevyvážali do krajín a oblastí, ktoré by tieto tovary mohli zneužiť na  modernizáciu svojich zbraňových systémov hromadného ničenia, ale aj zbraňových systémov veľkej palebnej sily.

K § 40

Navrhuje sa účinnosť zákona od 1. januára 2002.

Bratislava  26. septembra 2001 

Mikuláš   D z u r i n d a   v. r. 
predseda vlády Slovenskej republiky 

Ľubomír   H a r a c h   v. r. 
minister hospodárstva Slovenskej republiky