Author: Jakub
Company: Urad

D ô v o d o v á    s p r á v a

Všeobecná časť

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a  ochrane zdravia   pri   práci  v znení  zákona  č. 95/2000  Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov zaviedol v súlade s medzinárodnými dokumentami nový systém organizovania bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.  Zákon č. 330/1996 Z. z. bol koncipovaný tak, aby vyhovoval príslušným ustanoveniam Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce č. 155 o bezpečnosti a zdraví pracovníkov a o pracovnom prostredí, Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce č. 161 o závodných zdravotných službách a Smernice Rady č. 89/391/EHS o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri práci.

	Základným predpokladom harmonizácie predpisov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci s právom Európskej únie je úplná implementácia smernice, ktorá si vyžiadala zmenu účelu zákona vo vzťahu k vylúčeniu alebo zníženiu vzniku pracovných úrazov, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce, pretože základnou myšlienkou smernice je prevencia rizík, vylúčenie rizika a úrazových faktorov.

Povinnosti zamestnávateľa v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bolo nevyhnutné zosúladiť s časťou II smernice – povinnosti zamestnávateľov. Táto časť bola doplnená o všeobecné zásady prevencie, o možnosť zamestnancov vyjadrovať sa ku všetkým plánovaným a vykonávaným opatreniam na úseku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a o povinnosť zamestnávateľa poskytnúť zamestnancom a zástupcom zamestnancov potrebné informácie.

	   Návrh zákona obsahuje komplexnú právnu úpravu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Z toho dôvodu sa novelizuje aj Zákonník práce.  Návrhom zákona sa dopĺňa súčasná legislatíva o určenie podmienok na odbornú spôsobilosť bezpečnostného technika a podmienok na vydávanie oprávnení na poradenstvo, výchovu a vzdelávanie v oblasti ochrany práce. Vydávanie oprávnení na výchovu nebolo doteraz viazané na splnenie podmienok ustanovených všeobecne záväzným právnym predpisom. Návrh zákona obsahuje splnomocňovacie ustanovenie na vydanie takéhoto predpisu a na vydanie ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré súvisia najmä s harmonizáciou práva Slovenskej republiky s právom Európskej únie.

	Ministerstvo financií Slovenskej republiky vo svojom stanovisku zo dňa 20. novembra 2000 konštatuje, že navrhovaná právna úprava nebude mať vplyv na štátny rozpočet.

	Predkladaný návrh zákona nebude mať  finančný dopad na štátny rozpočet, na rozpočet obcí, na zamestnanosť a na tvorbu pracovných miest. 

	Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými dohovormi.

	Rada hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky na svojom zasadnutí 22. decembra 2000 prerokovala návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení zákona č. 95/2000 Z. z. a o zmene a doplnení Zákonníka práce. Rada hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky súhlasí s predloženým návrhom s pripomienkami.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona s právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona: 	Vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona: 	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej  republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení zákona č. 95/2000 Z. z. a o zmene a doplnení Zákonníka práce.
 
3.	V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona upravená v smernici Rady          89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní  opatrení na podporu zlepšenia  bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci.  

4.	Návrh zákona svojou problematikou 
a)	patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva obsiahnuté v čl. 70 Európskej dohody o pridružení v oblasti ochrany zamestnancov na pracovisku,
b)	patrí medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie (Biela kniha) v sekcii 4. Sociálne záležitosti, časť III. Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci.

5.	Prijatie zásad uvedených v rámcovej Smernici Rady 89/391/EHS je nutným predpokladom pre vytvorenie systému ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci v súlade so systémom, ktorý existuje v Európskej únii. 

Cieľom   uvedenej  smernice  je  zvýšiť  bezpečnosť  a  ochranu  zdravia zamestnancov vo všetkých oblastiach činnosti s niekoľkými výnimkami. Od zamestnávateľov vyžaduje zabezpečiť predovšetkým prevenciu, vyhodnocovať riziká pre bezpečnosť a zdravie zamestnancov pri práci a vykonávať primerané ochranné opatrenia, ako aj zabezpečiť primeranú informovanosť zamestnancov v otázkach bezpečnosti práce a ochrany zdravia.

Zahŕňa relevantné  ustanovenia o preventívnych a ochranných službách, o sledovaní  zdravotného stavu a spoluúčasti zamestnancov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

6.	Návrh zákona je úplne kompatibilný so Smernicou Rady 89/391/EHS o vykonávaní opatrení na zvýšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

Osobitná časť

Čl. I

K bodu 1
		Text zákona sa navrhuje upraviť v súlade s legislatívne zaužívaným pojmom „bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci“.

K bodu 2
Účel zákona zahŕňa všeobecné zásady prevencie, vylúčenie alebo obmedzenie rizika a faktorov podmieňujúcich vznik pracovných úrazov, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce v súlade so Smernicou  Rady č. 89/391/EHS o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri práci  (ďalej len „smernica“). 

K bodu 3
	 	Navrhuje sa v súlade s čl. 3 písm. a) smernice na účely zákona rozšíriť doterajšiu právnu úpravu o právnické osoby a fyzické osoby, u ktorých sa uskutočňuje praktické vyučovanie žiakov učilíšť a odborných učilíšť, žiakov stredných škôl a študentov vysokých škôl. V novom znení sa v súlade so smernicou ukladajú rovnocenné povinnosti v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia aj tým právnym subjektom, ktoré zabezpečujú praktický výcvik žiakov a študentov. 
		Upresňuje sa, že v postavení zamestnávateľa sú aj služobné úrady podľa zákonov uvedených v poznámke pod čiarou k odkazu 1.

K bodu 4
		Navrhované ustanovenie v súlade s čl. 2 smernice upravuje možnosť vylúčiť pôsobnosť zákona v prípade služobného pomeru na vymedzené činnosti, ktorých charakteristiky nie sú v súlade s účelom zákona. V takých  prípadoch je zamestnávateľ povinný zabezpečiť najväčší dosiahnuteľný stupeň bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

K bodu 5
		Zaradenie nového ustanovenia § 2a vyplynulo z ďalších ustanovení zákona, v ktorom sa používajú pojmy prevencia, riziko, ohrozenie a nebezpečenstvo. Uvedené pojmy neboli doteraz právne vymedzené. Navrhované definície vystihujú účel zákona a zohľadňujú európske zvyklosti.

K bodu 6
     	Návrhom sa zosúlaďuje  pojem „orgány dozoru“ so zákonom č.95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákonmi uvedenými v poznámke pod čiarou.

K bodom 7, 8, 9, 10
		Návrh ukladá právnym subjektom činným v predvýrobnej etape povinnosť vyhodnocovať zostatkové nebezpečenstvá a ohrozenia pri zohľadnení prevádzkových a užívateľských podmienok a navrhovať ochranné opatrenia. Táto povinnosť je v súlade s účelom zákona vyjadreným v § 1. Zosúlaďujú sa  použité termíny s ich vymedzením v § 2a a opatrenia vo výrobe a pri uvádzaní výrobkov na trh so zákonom č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

K bodu 11
		Navrhovaným znením § 8 sa upravujú všeobecné zásady prevencie v súlade s čl. 6 ods. 2 smernice a povinnosti zamestnávateľa podľa jednotlivých oblastí upravených v § 8a až § 8f, ktoré vyplývajú z požiadavky vytvoriť komplexnú právnu úpravu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. 

K bodu 12
		Navrhovaným znením § 8a až § 8f sa po prebraní príslušných ustanovení Zákonníka práce upravujú povinnosti zamestnávateľa jednoznačne a prehľadne. Ustanovujú sa systémovo upravené základné a špecifické povinnosti zamestnávateľov v záujme zaisťovania bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
		Ustanovenie § 8a  upravuje všeobecné povinnosti zamestnávateľov, ku ktorým patrí najmä zlepšovanie pracovných podmienok v súlade s dosiahnutými vedeckými a technickými poznatkami a rešpektovanie právnych a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, otázky zaraďovania zamestnancov na práce na základe zdravotného stavu a schopností, posudzovanie rizika pre zdravie zamestnancov, poskytovanie osobných ochranných pracovných prostriedkov a pod.
		Ďalšie povinnosti návrh upravuje podľa osobitných predpisov. Ide o oznamovaciu povinnosť zamestnávateľa, v prípade vzniku mimoriadnych udalostí, o vedenie a uschovávanie dokumentácie, záznamov a evidencie napr. v zmysle vyhlášky č. 111/1975 Zb. v znení vyhlášky č. 483/1990 Zb. a iné nadväzujúce na vnútorné predpisy zamestnávateľa. Návrh obsahuje aj všeobecnú požiadavku upravovať práce nevyhovujúce zamestnancom z hľadiska ich bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a opatrenia pre práce so zvýšením ohrozením zamestnancov. Návrh ukladá zamestnávateľovi povinnosť venovať zvýšenú povinnosť osobitným rizikovým skupinám zamestnancov. Ustanovuje sa povinnosť vedúcim zamestnancom plniť úlohy zamestnávateľa a tiež zodpovednosť zamestnávateľa za vykonávanie úloh a tiež zodpovednosť zamestnávateľa za vykonávanie úloh a povinností v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
		V § 8b sa ustanovujú základné požiadavky  na oboznamovanie a informovanie zamestnancov z hľadiska bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, týkajúce sa označovania pracovísk a zariadení symbolmi a signalizáciou na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci podľa osobitného predpisu, ktorý sa pripravuje v nadväznosti na smernicu Rady 92/58/EHS o minimálnych požiadavkách na zaistenie bezpečnostného a zdravotného značenia. Ďalšie požiadavky na oboznamovanie a informovanie zamestnancov uvádzajú právne a ostatné predpisy na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Zamestnávateľovi sa ukladá povinnosť organizovať príslušné vzdelávacie aktivity a periodicky oboznamovať zamestnancov podľa nových alebo zmenených nebezpečenstiev a ohrození v pracovnom čase, čo je v súlade so všeobecnou požiadavkou, že náklady na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci znáša zamestnávateľ. V oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci okrem oboznamovania a informovania zamestnancov má nezastupiteľné miesto výcvik, ktorým sa rozumie získavanie zručnosti a zdokonaľovanie sa zamestnanca v určitých osobitných činnostiach.
		Ustanovenie § 8c upravuje opatrenia, ktoré je povinný zamestnávateľ vopred vykonať na zaistenie bezpečnosti a zdravia zamestnancov, v prípade bezprostredného a vážneho ohrozenia života alebo zdravia. Ide o prípady mimoriadnych situácií vrátane požiarov a na poskytnutie prvej pomoci, pri ktorých zamestnávateľ nesmie požadovať od zamestnancov, okrem osobitných prípadov, aby pracovali alebo sa zdržiavali na pracovisku. Osobitnými prípadmi sa rozumejú núdzové situácie, v ktorých zasahujú špecifické skupiny zamestnancov, ktorých pracovné úlohy zahŕňajú činnosti na zabránenie vzniku mimoriadnych udalostí, na odstránenie alebo zmiernenie ich následkov. Ide o činnosť príslušníkov záchranných služieb, požiarnych zborov a jednotiek pri záchranných  akciách, požiaroch, priemyslových a prírodných udalostiach a príslušníkov bezpečnostných služieb pri ochrane života alebo zdravia fyzických osôb. Ustanovenie zabezpečuje úplnú implementáciu smernice.
		Ustanovenie nového § 8d zakotvuje povinnosti zamestnávateľa v kontrolnej činnosti, ktorá obsahuje kontrolu
-	  dodržiavania právnych a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci
-	stavu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane stavu bezpečnosti technických zariadení
-	používania osobných ochranných pracovných prostriedkov, ochranných zariadení a iných ochranných opatrení 
-	 pravidelnú previerku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vykonávanú   najmenej raz za rok.
		Novo je koncipované ustanovenie § 8e upravujúce participáciu zamestnancov, príslušného odborového orgánu a zástupcov zamestnancov na riešení problematiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v súlade s novou koncepciou zabezpečovania základného ústavného práva zamestnanca i s presadzujúcou sa koncepciou prevencie v tejto oblasti. V súlade s čl. 10 smernice upravuje možnosť  vyjadriť sa ku všetkým opatreniam, ktoré vykonáva zamestnávateľ, napríklad k informovaniu zamestnancov a zástupcov zamestnancov o skutočnostiach ovplyvňujúcich bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a pod. 	
		V ustanovení § 8f sa z doterajšej právnej úpravy v Zákonníku práce v zásade preberá osvedčené a zaužívané preventívne opatrenie na predchádzanie nezvratným poškodeniam zdravia zamestnancov prostredníctvom rekondičného pobytu. Právna úprava sa dopĺňa o spresnenie zodpovednosti za prípadnú škodu vzniknutú pri rekondičnom pobyte.

K bodom 13, 14, 15, 16
		Navrhované ustanovenia bližšie špecifikujú povinnosti niekoľkých zamestnávateľov, ktorí plnia úlohy na jednom pracovisku. Spolupráca zamestnávateľov súvisí s prevenciou, ktorej súčasťou je  informovanosť zamestnancov o opatreniach prijatých na poskytnutie prvej pomoci, záchranných prác a evakuácie. Návrh konkretizuje pracovisko, na ktorom zamestnávateľ s objednávateľom dohodne zabezpečenie a vybavenie pracoviska pre bezpečný výkon práce. 
    	V súlade so smernicou Rady 92/57/EHS o minimálnych predpisoch bezpečnosti a ochrany zdravia pre časovo a lokalitne meniace sa zariadenia staveniska, predpokladá návrh vydanie osobitného predpisu, ktorým sa na základe zákona určia podrobnosti o  povinnostiach  zamestnávateľa, z ktorého podnetu sa uskutočňuje stavba (stavebník) a zamestnávateľa, ktorý stavbu realizuje (dodávateľ).

K bodom 17, 18
		Návrh upravuje nadpis pod § 10 a vypúšťa legislatívnu skratku v nadväznosti na jej zavedenie v ustanovení § 8b ods. 2. 

K bodom 19, 20
		Ustanovujú sa základné podmienky odbornej spôsobilosti bezpečnostného technika a spôsob získania osvedčenia o odbornej spôsobilosti na výkon úloh bezpečnostného technika. Návrhom sa sleduje zvýšiť kvalitu činnosti bezpečnostného technika a tým aj zlepšenie celkového stavu v oblasti ochrany práce.
		Odsek 4 sa upravuje v spojitosti s novelizáciou § 3 zákona č. 330/1996 Z. z. predloženým návrhom.

K bodu 21
		V súlade so smernicou sa spresňuje zodpovednosť zamestnávateľa za bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci aj v prípade zriadenia bezpečnostnotechnickej služby alebo zabezpečovania úloh bezpečnostnotechnickej služby dodávateľským spôsobom.

K bodu 22
	Návrh okrem povinností zamestnanca dodržiavať právne predpisy na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ostatné predpisy, pokyny a zásady bezpečnostného správania na pracovisku a určené pracovné postupy upravuje povinnosť zamestnanca konať tak, aby umožnil splniť povinnosti na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a vykonávať všetky práce v súlade s predpismi a s návodom na obsluhu.
	Ustanovenie upravuje právo zamestnanca prerokúvať so zamestnávateľom všetky otázky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a právo odmietnuť vykonať prácu alebo opustiť pracovisko, ak sa dôvodne domnieva, že je bezprostredne a vážne ohrozený život alebo zdravie jeho alebo iných osôb.
	Rovnako, ako v prípade povinností zamestnávateľa, sa návrhom zákona v záujme komplexnosti novej právnej úpravy upravujú základné povinnosti a práva zamestnanca, ktoré sa do predloženého návrhu preberajú zo Zákonníka práce a nariadenia vlády ČSSR č. 223/1988 Zb..

K bodu 23
	Návrh upravuje možnosť vykonávať poradenstvo, výchovu a vzdelávanie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, vrátane bezpečnosti technických zariadení a pracovných podmienok ako podnikateľskú činnosť, len na základe oprávnenia. V ostatných prípadoch sa táto povinnosť nevyžaduje.

K bodu 24
	Novo sa upravuje splnomocňovacie ustanovenie na vydanie nariadení vlády Slovenskej republiky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, čo súvisí najmä s procesom harmonizácie právnych predpisov Slovenskej republiky s právom Európskej únie. Vydaním ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov sa sleduje zámer zvýšiť kvalitu a úroveň starostlivosti o ochranu života a zdravia zamestnancov.

K bodu 25
	Prechodné ustanovenie návrhu sa týkajú zamestnanca vykonávajúceho úlohy bezpečnostného technika, ktoré súvisí so získaním osvedčenia podľa § 12 ods. 3 zákona. Jeho účelom je vytvoriť dostatočný priestor na získanie nového osvedčenia. Týka sa tiež platnosti všeobecne záväzných platných predpisov vydaných podľa zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení neskorších predpisov, ktorý bol zrušený zákonom č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov..

K bodu 26
		Navrhuje sa zrušiť ustanovenia § 31 a § 34 nariadenia vlády ČSSR č. 223/1988 Zb. v spojitosti s ich zapracovaním do ustanovenia § 8f a § 14. Ustanovenie § 33 cit. nariadenia sa navrhuje zrušiť s ohľadom na zodpovednosť zamestnávateľa vychádzajúcu zo základného  princípu právnej úpravy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

Čl. II

	Právna úprava bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Zákonníku práce obsahuje po zapracovaní niektorých ustanovení do zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci len všeobecné ustanovenia s odkazom na osobitný predpis.

Čl. III

		Predpokladá sa, že právna úprava nadobudne účinnosť 1. apríla 2001.