Title: 1
Author: Marián Bujna
Last saved by: Peter
Company: MH SR

1.	Úvod
Cestovný ruch v súčasnej podobe dynamického odvetvia predstavuje potenciál, ktorý môže pozitívne ovplyvniť vývoj v príslušnej krajine a regióne. Predstavuje nielen zdroj príjmov a ekonomické aktivity, ale svojou činnosťou vytvára nové pracovné príležitosti a v neposlednom rade aj "obraz" o príslušnej krajine.
     Vláda SR preto vo svojom programovom vyhlásení o.i. konštatuje, že bude podporovať rozvoj cestovného ruchu ako jednu z priorít hospodárskej politiky. Aktivity bude zameriavať na sformovanie cestovného ruchu ako odvetvia, ktoré je schopné vytvárať pracovné príležitosti a devízové príjmy. 
2.	Zhodnotenie vývoja cestovného ruchu
2.1. Vývoj v rokoch 1999 a 1998 - príloha č. 1
     V roku 1999 prekročilo hranice SR celkom 30,757 mil. osôb, o 6,0% menej v porovnaní s rokom 1998. Nárast bol zaznamenaný iba na hraničných priechodoch s Poľskom 23,4% (6,918 mil. osôb), na ostatných hraničných priechodoch bol zaznamenaný pokles. S Maďarskom -22,1%, Rakúskom - 21,3%, Ukrajinou - 16,6%, Českou republikou - 4,7% a cez letiská - 18,9%. Najviac návštevníkov pricestovalo zo susedných štátov (21,6 mil., pokles o 1,0%), nasledovali návštevníci zo štátov s bezvízovou povinnosťou (9,0 mil., pokles o 18,8%) a najmenší podiel predstavovali návštevníci zo štátov s vízovou povinnosťou (164,1 tis., pokles o 40,8%). Z pohľadu použitých dopravných prostriedkov dominovali jednoznačne motorové vozidlá, podiel vlakov, lodí a lietadiel bol minimálny. 
     V roku 1999 vycestovalo zo Slovenska celkom 21,930 mil. osôb, o 7,6% menej v porovnaní s rokom 1998. Pokles bol zaznamenaný na všetkých hraničných priechodoch. Najviac u Ukrajiny - 17,9%, Maďarska - 17,6%, Poľska - 11,9%, Rakúska - 4,2%, Českej republiky - 2,5% a u letísk - 4,4%. Takmer polovica vycestovaní pripadá na hraničné priechody s ČR (47%).
     Devízové príjmy z aktívneho zahraničného cestovného ruchu za rok 1999 vzrástli v porovnaní s rokom 1998 v korunovom vyjadrení o 11,0% a dosiahli objem 19,1 mld. Sk. V dolárovom vyjadrení zaznamenali pokles o 5,8% a zostali na výške 460,6 mil. USD. Individuálna turistika sa podieľala na celkových príjmoch 85,5%, organizovaná turistika 5,3% a mimobankové zmenárne 9,1%.
     Devízové výdavky občanov Slovenska v korunovom aj dolárovom vyjadrení klesli o 16,0%, resp. 28,5%. Klesajúci dopyt po zájazdoch do zahraničia je dôsledkom zhoršenej ekonomickej situácie a kúpyschopnosti občanov Slovenskej republiky.
     Saldo zahraničného cestovného ruchu je naďalej aktívne, v danom období predstavuje objem 4,4 mld. Sk, resp. 121,2 mil. USD. 
     Podiel aktívneho zahraničného cestovného ruchu na HDP Slovenska predstavoval 2,5%, rovnako ako v predchádzajúcom roku.
2.2. Vývoj za 11 mesiacov roku 2000
     Devízové príjmy z aktívneho zahraničného cestovného ruchu vzrástli v porovnaní s rovnakým obdobím r.1999 v korunovom vyjadrení o 5,1% a dosiahli objem 18 338 mil. Sk. V dolárovom vyjadrení zaznamenali pokles o 5,5%. Podiel individuálnej turistiky   predstavoval 86,9%, organizovanej 4,2%, mimobankových zmenární 8,9%.
     Podľa informácií NBS, devízové výdavky občanov Slovenska klesli v korunovom aj dolárovom vyjadrení o 2,8%, resp. 12,6%, z 13 084 mil. Sk (316,4 mil. USD) v r.1999 na 12 722 mil. Sk (276,6 mil. USD) v r. 2000. Najväčšia časť pripadá na individuálnu turistiku 74%, nasleduje organizovaná turistika 15,6% a zahraničné pracovné cesty  10,4%.
     Saldo zahraničného cestovného ruchu však zostáva, rovnako ako v predchádzajúcich mesiacoch, aktívne a dosiahlo objem 5 616 mil.  Sk, resp. 122,1 mil. USD, čo predstavuje v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku nárast o 28,7% v korunovom,  resp. o 15,7% v dolárovom vyjadrení.
     Hranice SR prekročilo celkom 26,836 mil. osôb, o 3,5% menej  v porovnaní s  minulým rokom (27,821 mil. osôb). Nárast bol zaznamenaný iba na hraničných priechodoch s Poľskom 19,1% (7,269 mil. osôb), Maďarskom 0,8% (4,296 mil. osôb) a cez letiská 3,6% (91,2 mil. osôb), na ostatných hraničných priechodoch pokles. S Ukrajinou  - 51,8%,  Rakúskom - 43,9%, Českou republikou - 0,5%.
     Za prvých jedenásť mesiacov 2000 vycestovalo celkom 18,826 mil. osôb, o 4,7% menej v porovnaní so sledovaným obdobím minulého roka. Pokles bol zaznamenaný na hraničných priechodoch s Rakúskom - 20,2%, Ukrajinou - 10,4%, Poľskom - 7,7%, Maďarskom - 5,2%,  nárast s ČR 2,5% a u letísk 1,1%. Polovica vycestovaní pripadá na hraničné priechody s ČR, pätina na Maďarsko, šestina na Rakúsko, viac ako desatina na Poľsko, 1% na letiská a  na Ukrajinu. 

3.	Ubytovacie zariadenia - príloha č. 1
3.1. Kapacity a výkony ubytovacích zariadení
     Ubytovacie zariadenia v cestovnom ruchu na Slovensku využilo v roku 1999 celkom 2,798 mil. návštevníkov (v roku 1998 2,659 mil.), čo predstavuje v porovnaní s predchádzajúcim rokom nárast 5,2%. Väčšinu - 65,2% tvorili domáci návštevníci (v roku 1998 66,3%), u ktorých nárast predstavoval 3,4%, u zahraničných 8,8%. 
     Celkový počet prenocovaní v roku 1999 vzrástol o 4,6% z 10,457 mil. v roku 1998 na 10,938 mil., v tom počet prenocovaní zahraničných návštevníkov predstavoval nárast 6,4% (z 3,311 mil. na 3,524 mil.) a u domácich návštevníkov + 3,8% (zo 7,145 mil. na 7,414 mil.).
     Celkový priemerný počet prenocovaní zostal na úrovni roka 1998, 3,9 noci. U zahraničných návštevníkov mierne klesol a to z 3,7 noci na 3,6 noci, u domácich zostal na rovnakej úrovni ako v predchádzajúcom roku - 4,1 noci.
     Ubytovacie zariadenia využívali najmä turisti z Českej republiky (275,0 tis., index 99/98 112,5), Poľska (173,1 tis., 99/98 131,1), Nemecka (137,964 tis., 99/98 97,6), Maďarska (53,1 tis, 99/98 107,4), Rakúska (32,6 tis., 99/98102,5), Ukrajiny (31,7 tis., 99/98 84,1) a Talianska (27,1 tis., 99/98 108,4). Najväčší medziročný nárast v počte ubytovaných návštevníkov zaznamenalo Slovinsko 31,8%, Poľsko 31,1% a Belgicko 25,0%. Najväčší pokles Rusko 18,1% a Ukrajina 15,9%.
     Najväčší počet prenocovaní vykázali taktiež návštevníci z Českej republiky (899,5 tis. prenocovaní, index 99/98 113,5), nasleduje Nemecko (797,9 tis. , 99/98 96,8), Poľsko (611,1 tis., 99/98 124,6), Maďarsko (171,1 tis., 99/98 102,2) a Rakúsko (113,4 tis., 99/98 100,9). Ostatné krajiny zaznamenali počet prenocovaní nižší ako 100 tis. Najväčší medziročný nárast v počte prenocovaní opäť dosiahlo Slovinsko, index 99/98 259,0, i keď v absolútnom vyjadrení dosiahol počet prenocovaní nižšie hodnoty. K ďalším krajinám, ktoré zaznamenali výraznejší nárast v počte prenocovaní sa radí Belgicko +26,0%, Poľsko +24,6%, ČR +13,5% a Taliansko +12,4%. Veľký pokles zaznamenali návštevníci z Ruska -29,2%, nasledujú Chorváti -15,3%, návštevníci z USA -10,7% a Ukrajinci -10,6%. Pokles v počte prenocovaní, aj keď menší, zaznamenali aj naši tradiční návštevníci z Nemecka -3,2% a Holandska - 4,3%. 
     K 31.12.1999 vykázalo 1 898 ubytovacích zariadení (právnické aj fyzické osoby) 39,3 tis. izieb a 102,7 tis. lôžok, s celkovým priemerným počtom prenocovaní 3,9 noci. Z celkového počtu zariadení sú hotely, motely, botely zastúpené 362 zariadeniami, 18,6 tis. izbami a 43,5 tis. lôžkami.
3.2. Výberové štatistické zisťovanie vývoja cestovného ruchu
3.2.1. Aktívny zahraničný cestovný ruch 
     Výsledky výberového štatistického zisťovania v zime 1999 hovoria, že priemerné celkové výdavky zahraničných návštevníkov predstavovali 23,40 USD na osobu a deň, až o 17,17 USD menej ako v zime 1998, index 99/98 57,7%. Po vzostupe v zime 1998 klesli pod úroveň zimy 1997, 33,48 USD/os/deň. Výdavky na ubytovanie mierne vzrástli v porovnaní s predchádzajúcim obdobím z 2,97 USD na 3,45 USD na osobu a deň, výdavky na stravovanie zostali na rovnakej úrovni, 4,55 USD/os/deň, mierne však narástlo zastúpenie návštevníkov v nízkych výdavkových pásmach. Výdavky na dopravu sa mierne zvýšili z 3,37 USD/os/deň v zime 1998 na 3,55 USD/os/deň v zime 1999, aj tu sa mierne zvyšuje počet návštevníkov s najnižšími výdavkami.
     Najčastejším účelom cesty v zime 1999 bola pracovná/študijná cesta 24,6% (zima 1998 29,6%), nasleduje tranzit 20,3% (20,7%), lyžovanie 17,4% (13,5%), návšteva rodiny a známych 15,1% (15,8%), nákupná turistika 10,7% (11,0%), kultúrno-poznávací cestovný ruch 5,5% (4,0 %), iný rekreačný pobyt 3,3% (3,1%) a liečebný pobyt 3,1% (2,4%). Najviac vyhľadávanými boli Bratislava, Vysoké Tatry, Podunajsko, Považie, Orava, Nízke Tatry a Kysuce.
     Cesty si návštevníci aj v zime 1999 rovnako ako v predchádzajúcom období, organizujú prevažne individuálne (79,9%). Takmer 4/5 predstavujú tí, ktorí SR navštívili už viackrát, 11,2% hostí Slovensko už raz navštívilo a iba 11,0% návštevníkov boli noví klienti.
     Výsledky výberového štatistického zisťovania v lete 1999 hovoria, že priemerné celkové výdavky zahraničných návštevníkov predstavovali 16,86 USD na osobu a deň, až o 7,72 USD menej ako v lete 1998, index 99/98 68,6%. Po vzostupe v lete 1998 priemerné výdavky opäť klesli na úroveň leta 1997. Vyššie celkové výdavky na osobu a deň v letnom výskume uviedli návštevníci, ktorí navštívili Slovensko za účelom nákupnej turistiky, boli na pracovnej/študijnej ceste. Výdavky za ubytovanie u návštevníkov predstavovali na osobu a deň priemerne 3,17 USD (leto 1998 5,36 USD), za stravovanie 3,04 USD (leto1998 4,26 USD), zastúpenie návštevníkov v najnižších výdavkových pásmach zostalo na úrovni leta 1998. Celkom 71,5% (vlani 72,2%) návštevníkov zo všetkých odpovedajúcich hostí uviedlo za stravovanie na osobu a deň sumu v najnižších kategóriách do 4 USD, sumu vyššiu ako 10 USD uviedlo 8,2% respondentov (leto 1998 9,6%). Celkové priemerné výdavky za dopravu na osobu a deň boli zhruba na úrovni predchádzajúceho leta 3,42 USD (1998 3,12 USD, 1997 1,56 USD), na nákupy poklesli na 6,30 USD (leto 1998 9,69 USD), za platené služby 0,93 USD (leto 1998 1,01 USD).
     Najväčší podiel, viac ako štvrtina, predstavuje z hľadiska účelu návštevy tranzit, necelá pätina pripadá na rekreačný pobyt i návštevu rodiny a známych, nasleduje pracovná či študijná cesta, kultúrno-poznávací cestovný ruch, nákupná turistika, liečebný pobyt.
     Až 42% z celkovej návštevnosti pripadá na tri výrazne najnavštevovanejšie oblasti Slovenska – Bratislava, Vysoké Tatry a Považie, nasleduje Podunajsko, Orava, Nízke Tatry, Košice, Dolný Zemplín, Liptov, Ponitrie, Záhorie, Kysuce a Trnava a okolie. 
     Veľmi rozdielne sú priemerné počty dní zahraničných návštevníkov strávené v jednotlivých oblastiach Slovenska. Dominujú Vysoké Tatry s priemernou dĺžkou pobytu 7,9 dňa, nasleduje Liptov 7,3 dňa, Nízke Tatry 5,3 dňa, Trnava a okolie 5,0 dňa, Pohronie 4,6 dňa, naopak Bratislava a Podunajsko, patriace do prvej štvorky najnavštevovanejších oblastí 2,5 dňa, Dolný Zemplín a Košice (otázka ubytovacích možností), 2,6 dňa a Záhorie len 1,8 dňa.
     Bratislava sa vyznačuje vysokou návštevnosťou, podpriemernou dĺžkou pobytov, priemernou návratnosťou hostí, nadštandardne sú zastúpené jednodňové a krátkodobé pobyty, 
z hľadiska účelu najmä pracovné cesty, z vysielajúcich krajín Česká republika a Rakúsko, podľa vzdialenosti sídla od hraníc Slovenska hostia z najvzdialenejšieho pásma nad 200 km. Vysoké Tatry sú charakteristické veľmi vysokou návštevnosťou, najvyššou dĺžkou pobytov, veľmi nízkou návratnosťou hostí v porovnaní s priemernou návratnosťou hostí, silné zastúpenie dlhodobých pobytov, vysielajúce krajiny Poľsko, Nemecko a Česká republika, z hľadiska účelu rekreačné pobyty a kultúrno-poznávací cestovný ruch, hostia z pásma nad 200 km. Pre Považie je typická veľmi vysoká návštevnosť, priemerná dĺžka pobytov, veľmi vysoká návratnosť hostí, výrazné zastúpenie jednodňových ciest, vysielajúca krajina Česká republika, podľa účelu návštevy rodín a rekreačné pobyty, hostia z pásma do 100 km. Podunajsko sa prejavilo ako oblasť s veľmi vysokou návštevnosťou, podpriemernou dĺžkou pobytov, najvyššou návratnosťou hostí, nadštandardne sú zastúpené jednodňové cesty, vysielajúce krajiny Maďarsko a Česká republika, dôvodom cesty je nákupná turistika, návšteva rodiny a známych, ale aj rekreačný pobyt, silne sú zastúpení hostia z blízkych sídiel, do 50 km. Orava sa ukázala v lete 1999 ako oblasť s priemernou dĺžkou pobytov, podpriemernou návratnosťou hostí, výrazne sú zastúpené jednodňové a dlhodobé pobyty, výrazne dominujúca vysielajúca krajina Poľsko, ako účel cesty dominovali rekreačné pobyty a nákupná turistika, hostia z pásma 50 – 100 km. 
     Z hľadiska predchádzajúcich pobytov na Slovensku novú klientelu predstavuje najmenšia časť. Prvýkrát Slovensko navštívila iba šestina hostí, vyše 70% predstavujú hostia, ktorí na Slovensku boli už viackrát, desatina navštívila našu krajinu jedenkrát. 
     Z hľadiska organizovania cesty dominuje individuálny prístup. U jednodňových ciest až 92,4%, u krátkodobých pobytov 71,3% a u dlhodobých 76,7%. Pozývajúci zo slovenskej strany sa podieľajú 7,3%, zahraničné cestovné kancelárie 6,0%, podiel slovenských cestovných kancelárií sa znížil z 1,7% v lete 1998 na 0,9% v lete 1999.
3.2.2. Domáci cestovný ruch
    Podľa výsledkov empirického sociologického výskumu, nevycestovalo ani raz z miesta svojho trvalého bydliska 18,8% obyvateľov SR nad 18 r., 37,9% sa zúčastnilo aspoň jednej jednodňovej alebo krátkodobej cesty (2-3 dni) a 43,3% predstavuje účastníkov dlhodobého cestovného ruchu (4 dni a viac).
     Najčastejším dovolenkovým cieľom našich obyvateľov boli na Slovensku Vysoké Tatry (od roku 1995 na 1. mieste), Podunajsko, Považie, Nízke Tatry, Dolný Zemplín a v zahraničí Taliansko (návrat na 1. miesto po troch rokoch), Chorvátsko (po dvoch rokoch posun z vedúceho postavenia - vplyv vojenského konfliktu v Kosove), Česká republika, Grécko a Španielsko, teda všetko prímorské krajiny, s výnimkou ČR.
     Pobyt na horách (31,6%) a pobyt pri vode (23,2%) boli najčastejším účelom dovolenky na Slovensku. Nasledoval liečebný pobyt, návšteva príbuzných a známych, pobyt na vidieku. Vyše polovicu dovoleniek v zahraničí prestavuje pobyt pri mori, s veľkým odstupom nasleduje návšteva príbuzných a známych, kombinovaný pobyt, okružné cesty a pobyt na horách. 
     Z dovoleniek na Slovensku a v Českej republike majú najväčší podiel individuálne pobyty (77,6% a 84%), pri dovolenkách v zahraničí u 54% pobytov boli využité služby cestovných kancelárií.
     Takmer 60% domácich dovolenkových pobytov pripadá na prázdninové mesiace júl a august, z ďalších mesiacov už iba jún, máj a september majú viac ako 5% zastúpenie, čo spolu predstavuje 78,5% všetkých pobytov. Podobné je to aj u zahraničných dovoleniek, kde ťažiskom je opäť júl a august, takmer 63%, spolu s júnom, májom a septembrom až 90% všetkých dovoleniek. 
     Priemerný výdavok na domáci dovolenkový pobyt na osobu predstavoval 4 250,-Sk (nárast o 200,-Sk), pri dovolenke v Českej republike 4 850,-Sk (pokles o 850,-Sk, zvýšený pobyt u rodiny a známych), na zahraničný dovolenkový pobyt 14 200,-Sk (nárast o 1 600,-Sk), bez ČR 15 750,-Sk (nárast o 2 450,-Sk). Na dovolenku vydávajú najviac podnikatelia a riadiaci zamestnanci, najmenej dôchodcovia, starší ľudia a študenti. 
     Financie zohrávajú pri výbere dovolenky jednu z najdôležitejších úloh. Väčšina našich dovolenkujúcich obyvateľov šetrila v roku 1999 na dovolenku niekoľko mesiacov (44,7%), necelá štvrtina takmer rok, necelej  pätine  postačil  mesačný  príjem, desatina  šetrila  dlhšie  ako rok, len 3,2% si na dovolenku časť sumy požičala. Môžeme teda konštatovať, že obyvatelia Slovenska sú len výnimočne ochotní si požičať peniaze na dovolenku. Skôr sa snažia našetriť si zo svojich pravidelných príjmov, alebo na dovolenku necestujú, či sa orientujú na finančne menej náročný typ dovolenky. V porovnaní s rokom 1998 zostalo rozdelenie približne na rovnakej úrovni, len skupina šetriacich na dovolenku niekoľko mesiacov sa zväčšila o 5,8%.
4.	Ekonomické výsledky ubytovacích a stravovacích zariadení
     Jednými z najzákladnejších služieb cestovného ruchu sú ubytovacie a stravovacie služby. Zmena politického systému po roku 1989 a transformácia ekonomiky otvorili priestor pre rozvoj aktivít aj v tejto oblasti, čo malo kladný dopad i na zamestnanosť.  Prevažnú väčšinu ubytovacích a pohostinských zariadení predstavujú malé a stredné podniky. Predovšetkým pohostinské prevádzkarne a malé ubytovacie zariadenia sú podnikmi rodinného typu.  Koncom roku 1999 pracovalo v týchto zariadeniach takmer 38 tis. osôb, čo v porovnaní s rokom 1998 predstavuje nárast o takmer 2000 osôb. Štatistické údaje  za rok 2000 (k 30.9.) ukazujú na mierny pokles zamestnanosti - medziročne o 1,8 %.
     Zároveň je však potrebné poukázať na veľmi nízku priemernú mesačnú mzdu, ktorá k 30.9.2000 vykazuje 8 600,- Sk, čo je jedna z najnižších úrovní v rámci odvetvovej štruktúry hospodárstva a je porovnateľná s úrovňou priemerných miezd v zdravotníctve a školstve. 
     Výnosy dosahované v týchto službách postupne narastali.  V roku 1999 tieto vzrástli v porovnaní s rokom 1998 o 41,7 %, keď ich objem predstavoval takmer 12,5 miliárd Sk. Výnosy presahujúce objem 10 miliárd Sk za tri štvrte roka 2000 znamená ich nárast o 7,4 %.
     V roku 1998 ubytovacie a pohostinské zariadenia síce vykázali stratu, ale v roku 1999 pôsobilo v cestovnom ruchu 143 ziskových organizácií s 20 a viac zamestnancami, pričom ich hospodársky výsledok v bežných cenách predstavoval zisk pred zdanením vo výške 578 mil. Sk pri indexe rastu 1999/98 146,3. Zároveň však 96 podnikov s uvedenou veľkosťou vykazovalo stratu 408 mil. Sk.  Priaznivý vývoj bol zaznamenaný aj v prvých troch štvrťrokoch minulého roku, keď ziskovosť vzrástla o 4,7 % a stratovosť klesla na takmer polovicu (51,2 %). 
     Nárast dosahovala i pridaná hodnota vytvorená pri poskytovaní týchto služieb. Napr. v roku 1999 oproti roku 1998 o takmer 40 % pri objeme 3,8 mld. Sk. Pokračovanie rastu tohto ukazovateľa v porovnateľnom období minulého roku oproti roku 1999 a to vo výške 123,3 % naznačuje skutočnosť, že ide o odvetvie hospodárstva, ktoré môže a aj má priaznivý vplyv nielen na rast zamestnanosti, ale aj na platobnú bilanciu. 
5.	Podnikateľské subjekty v cestovnom ruchu - príloha č. 2
Rozhodujúci vplyv na úroveň, kvalitu a sortiment poskytovaných služieb v podmienkach cestovného ruchu majú malí a strední podnikatelia tvoriaci podstatnú rozhodujúcu časť podnikateľských subjektov v tomto odvetví.
     Na Slovensku podnikalo v oblasti cestovného ruchu v r.1999 16 980 podnikateľov, v r.1998 16 959, index 1999/98 100,1. Takmer 89% (15 067) z podnikateľských subjektov v cestovnom ruchu pripadá na fyzické osoby, zvyšok (1 913) na právnické osoby. Z pohľadu počtu zamestnancov drvivá väčšina podnikateľov patrí do kategórie 0-9 zamestnancov (31,8%, 5 405 podnikateľov a 62,2%, 10 558 podnikateľov). Najvýraznejšie sa to prejavuje u reštaurácií, hostincov, barov, činnosti cestovných kancelárií a cestovných dopravcov.
     Z hľadiska územného usporiadania sa najviac cestovnému ruchu venujú podnikatelia v Bratislavskom kraji - takmer 20%, najmenej v Trnavskom kraji - 10%. Viac ako dve tretiny podnikateľských subjektov poskytuje reštauračné služby, niečo viac ako desatina ubytovacie služby a necelá desatina prevádzkuje cestovné kancelárie a dopravné spoločnosti. Činnosti cestovných kancelárií a cestovných dopravcov sa venujú predovšetkým podnikatelia v Bratislavskom (453), Prešovskom (146) a Žilinskom kraji (142), reštauráciám v Bratislavskom (2 424), Banskobystrickom (1 398) a Žilinskom (1 383) kraji, hostince a bary prevádzkuje najviac podnikateľov v Banskobystrickom (328), Žilinskom kraji (245) a v Trenčianskom (235), hotely (motely) v Banskobystrickom (157), Žilinskom (137) a Bratislavskom kraji (136). 

6. Opatrenia ovplyvňujúce vývoj cestovného ruchu
     Rozvoj cestovného ruchu bol výrazne podporený znížením DPH u služieb cestovných kancelárií a v ubytovacích službách od 1. januára 1996 a v reštauračných službách od 1. júla 1999.  Tieto kroky treba hodnotiť vysoko pozitívne, najmä z hľadiska dopadov na tvorbu pracovných miest,  na regionálny rozvoj a na tvorbu devízových príjmov.  Úprava sadzby DPH  v reštauračnom stravovaní výraznejšie podporila  aj rozvoj domáceho  cestovného ruchu. V skladbe výdavkov na domáci cestovný ruch majú platby za stravovanie významnejšie postavenie ako v zahraničnom cestovnom ruchu. 
     Z hľadiska podpory podnikania je v podnikateľskej sfére cestovného ruchu pozitívne hodnotené zníženie daňového zaťaženia podnikateľov - právnické osoby pri dani z príjmov a to zo 40 na 29 % od 1.1.2000 a fyzické osoby v závislosti od príjmových pásiem. 
     Zavedenie paušálnej sadzby dane je zas výhodné hlavne pre malých podnikateľov, ktorých je v cestovnom ruchu prevaha.  
     V súčasnosti však nie je možné, z hľadiska krátkeho obdobia, zhodnotiť tento vplyv na rozvoj podnikania v cestovnom ruchu. Hospodárske výsledky reštauračných a ubytovacích zariadení, uvedené v predchádzajúcej časti, však naznačujú ich pozitívny vplyv. Postupné zvyšovanie ekonomickej stability subjektov podnikajúcich v cestovnom ruchu kladne ovplyvňuje aj ich konkurencieschopnosť nielen na domácom ale i zahraničnom trhu. Táto skutočnosť im zároveň umožňuje aj širšie zapojenie do medzinárodnej spolupráce, keď z hľadiska ich budúceho vývoja sa javí ako potrebné zapojenie do medzinárodných hotelových, reštauračných i rezervačných sietí. 
     S cieľom zvýšenia úrovne ubytovacích a stravovacích zariadení vydalo Ministerstvo hospodárstva SR vyhlášku č. 125/1995, ktorá upravuje kategorizáciu týchto zariadení a klasifikačné znaky na ich zaraďovanie do kategórií, tried alebo skupín. Klasifikačné znaky ustanovené touto vyhláškou spĺňajú európsky štandard. Ich dodržiavanie je dôležitým predpokladom poskytovania kvalitných služieb, bez čoho nie je možné uspieť v silnej zahraničnej konkurencii na trhu cestovného ruchu. Uvedená vyhláška plní svoje poslanie. Podľa výberových štatistických zisťovaní údajov o aktívnom zahraničnom cestovnom ruchu na hraniciach SR sa spokojnosť hostí s kvalitou služieb cestovného ruchu z roka na rok zlepšuje. V minulom roku boli zahraniční hostia najviac spokojní práve so stravovacími službami a ubytovaním. K zlepšeniu týchto služieb určite prispelo i dodržiavanie klasifikačných znakov - normatívov stanovených pre jednotlivé kategórie zariadení.  Tento trend možno badať i zo správ  Slovenskej obchodnej inšpekcie.  Po prehodnotení tohto stavu pracuje v súčasnosti MH SR na novelizácii uvedenej vyhlášky s tým, že klasifikačné znaky budú stanovené len pre ubytovacie zariadenia.  
     V súvislosti so spokojnosťou zahraničných návštevníkov so službami cestovného ruchu v SR bola zistená veľká nespokojnosť s čistotou a hygienou prostredia,  potom s cenovou úrovňou a jazykovou úrovňou personálu. 
     Kvalite služieb je potrebné venovať veľkú pozornosť, pretože práve ona sa v silnej konkurencii na medzinárodnom trhu cestovného ruchu stáva rozhodujúcou pri rozhodovaní turistov.  So zlepšením  kvality služieb je nevyhnutné zachovať výrazný cenový rozdiel v relácii k západoeurópskym cenám. Výhodné ceny sú totiž jedným z hlavných dôvodov návštevy Slovenska západoeurópskou klientelou.  
7. Investičná činnosť
     Investičný majetok predstavuje hmotný základ, od ktorého je možné rozvíjať podnikateľskú činnosť, vrátane cestovného ruchu. Jednou z charakteristických čŕt cestovného ruchu je však jeho podkapitalizácia. Uskutočnené prieskumy prostredníctvom okresných a krajských úradov v predchádzajúcich obdobiach ukázali, že podnikateľské subjekty cestovného ruchu zamýšľajú realizovať investičné projekty v rozsahu 14 - 16 mld. Sk v rôznych časových etapách. Podpri nedostatku vlastných zdrojov boli však v dôsledku doterajších vysokých úrokových mier, úverové zdroje peňažných inštitúcií v cestovnom ruchu takmer nerealizovateľné. Pretože aj objem zahraničných investícií do tohto odvetvia predstavoval približne iba 1 % z celkového objemu priamych zahraničných investícií na Slovensku, jeho infraštruktúra sa nerozvíjala požadovaným a potrebným tempom. Napriek uvedeným skutočnostiam, po čiastočnom poklese obstaraných investícií v kategórii hotelov a reštaurácií v roku 1998, dochádza opätovne k ich rozvoju. Prehľad o obstaraných investíciách v hoteloch a reštauráciách udáva nasledovná tabuľka:
údaje v mil. Sk
Hotely a reštaurácie | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999

Celkom
   Z toho

1 481

2 888

3 221

2 467

2 986

Hmotné | 1 452 | 2 799 | 3 070 | 2 437 | 2 903
Stavebná časť | 978 | 2 281 | 2 581 | 2 047 | 1 890
Strojová časť | 430 | 279 | 289 | 219 | 930
Zdroj: Štatistická ročenka
     Pretože štatistické údaje nedávajú prehľad o rozložení obstaraných investícií hotelov a reštaurácií do krajov a okresov, možno iba z ich celkového objemu odvodzovať aj priestorové rozloženie. Konkrétne to znamená, že za 9 mesiacov roku 2000 v Bratislavskom kraji boli obstarané investície predstavujúce takmer 60 %-ný podiel Slovenska (57,8 %) a v ostatných krajoch tento podiel nepresahuje 10 %. Vychádzajúc z návštevnosti Slovenska, jeho potenciálu cestovného ruchu, javí sa ako potreba smerovania investícií do perspektívnych regiónov i nosných foriem cestovného ruchu.
Priame zahraničné investície (PZI) do odvetvia CR
     Zahraničné investície, na základe dostupných informácií z Národnej banky Slovenska, vstúpili do odvetvia CR doteraz iba do sféry hotelov a reštaurácií ako majetkový kapitál plus reinvestovaný zisk. Prehľad o objeme PZI do odvetvia CR udáva nasledovná tabuľka:
Rok | PZI /mil. Sk/
1998 | 667,0
1999 | 0
k 30.9.2000 | 68,0

Od začiatku sledovania údajov o vstupe PZI vykazuje štatistika NBS ku dňu 30.9.2000 celkovú finančnú čiastku vstupu PZI do cestovného ruchu 1 127 mil. Sk.
     Skutočnosť potreby zahraničných investícií a ich doterajší vývoj, vrátane cestovného ruchu, viedli MH SR k návrhom na prijatie opatrení - stimulov pre investorov na Slovensku. Konkrétne od 1.1.2001 nadobudla  účinnosť novela zákona o daniach z príjmov  č. 466/2000 Z.z., v ktorej v  § 35 a - Úľavy na dani  boli upravené podmienky oslobodenia od dane pre investorov.  Zákon sa vzťahuje na všetkých daňovníkov  vzniknutých do  31.12. 2003, v ktorých podiel zahraničnej osoby je aspoň 60 %. Pritom v cestovnom ruchu je objem splateného peňažného vkladu do základného imania pre poskytnutie úľav na dani z príjmu najnižší a predstavuje 2,0 mil. EUR - zahraničný investor 1,2 mil. EUR. Zároveň však daňovník vzniknutý do 31.12.2001 môže postupovať aj podľa pôvodného zákona č. 366/1999 Z.z.  o daniach  z príjmov platného od 1.1.2000, v ktorom v  § 35 - Úľavy na dani  boli upravené podmienky oslobodenia od dane pre investorov. 
     Medzi ďalšie stimuly patrí Vyhláška ministerstva financií č. 191 o oslobodení strojov, strojových zariadení, prístrojov a nástrojov od dovozného cla. Od 1. 8. 1999 nadobudol účinnosť zákon č. 175/1999 Z.z.  o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií a o doplnení niektorých zákonov. Novela devízového zákona č. 442 Z.z. z 1. decembra 2000 umožňuje organizačným zložkám cudzozemca so sídlom v členskom štáte EÚ alebo OECD (poisťovne, pobočky zahraničných bánk, obchodníci s cennými papiermi, investičné spoločnosti a fondy) zriadených na území SR,  nadobúdať v tuzemsku nehnuteľnosti, ktoré potrebujú na svoju podnikateľskú činnosť. Vláda odstránila diferencované oceňovanie nehnuteľností na daňové účely pre domácich a zahraničných podnikateľov vyhláškou č. 375/1999 Z.z.. V súvislosti s politikou trhu práce je poskytovanie príspevkov na podporu vytvárania nových pracovných príležitostí, udržanie existujúcich pracovných miest a rekvalifikáciu v rámci podpory vstupu zahraničných investícií do regiónov s vysokou mierou nezamestnanosti. Ďalšie úpravy Obchodného a Trestného zákona  sú zamerané  na minimalizáciu rizika konania spoločnosti a jednoznačne vymedzujú  trestno-právnu zodpovednosť zo strany jej štatutárnych orgánov  a posilňujú  kontrolné práva minoritných akcionárov. Vykonané boli zmeny zamerané na zjednodušenie a zásadné urýchlenie súdneho konania a vykonateľnosti súdnych rozhodnutí v obchodných veciach. V oblasti inštitucionálnej je významné vytvorenie Slovenskej agentúry pre rozvoj investícií a obchodu  (SARIO). Aktivity v tejto oblasti podporujú aj uzatvárané Dohody o podpore a vzájomnej ochrane investícií.
     V súčasnosti sa pripravuje medzinárodný tender na odpredaj väčšinového podielu akcií Slovenskej poisťovne, a.s. v SKI Jasná, a.s. V prípade, že víťazom tendra bude niektorý zahraničný strategický investor, možno predpokladať ďalší prírastok PZI do odvetvia cestovného ruchu na Slovensku.
8. Programy podporujúce aktivity v cestovnom ruchu
8.1. MH SR v spolupráci so Slovenskou záručnou a rozvojovou bankou realizuje Program podpory rozvoja cestovného ruchu na Slovensku. Je určený na finančnú podporu malých a stredných podnikateľov v cestovnom ruchu a od začiatku jeho činnosti v septembri 1991 do 31.12.2000 boli jeho prostredníctvom finančne podporené rozvojové projekty, ktorých realizácia predstavuje prírastky objektov a služieb v rozsahu viac ako: 
-	  6 700 nových lôžok v ubytovacích zariadeniach
-	25 600 nových miest pri stoloch v stravovacích zariadeniach
-	  6 700 nových pracovných miest v objektoch a službách CR.
V rámci tohto programu bol za uvedené obdobie podnikateľom vyplatený nenávratný finančný príspevok na realizáciu rozvojových projektov v čiastke viac ako 317 mil. Sk, čím sa prispelo k novej výstavbe alebo modernizácii objektov a služieb cestovného ruchu o celkovom rozpočtovom náklade viac ako 3 mld. Sk.
Program bol dňom 20. októbra 2000 aktualizovaný a doplnený v nadväznosti na ustanovenia zákona č.231/1999 Z.z. o štátnej pomoci.
Prehľad základných ukazovateľov programu za roky 1998-2000 udáva nasledovná tabuľka:
Ukazovateľ | 1998 | 1999 | 2000
Počet podporených projektov | 49 | 28 | 44

Priemerný príspevok na 1 projekt
   /mil. Sk/

1,2

0,5

1,0

Celkové rozp. náklady projektov
   /mil. Sk/

529,2

126,0

396,0

Fin.príspevok na projekty celkom
  /mil. Sk/

58,8

14,5

44,0

Prírastky lôžok | 967 | 291 | 593
Prírastky miest pri stole | 2392 | 1177 | 1283
Prírastky pracovných miest | 330 | 258 | 258
 
     Územné rozloženia príspevkov na realizáciu rozvojových projektov ubytovacích, stravovacích a doplnkových služieb prostredníctvom programu podnikateľským subjektom je uvedené v prílohe č. 2. 
     Medzi najvýznamnejšie prínosy programu v posledných rokoch patrí finančná podpora výstavby a modernizácie systémov mechanického zasnežovania v horských strediskách CR na Slovensku, čím sa tieto strediská úrovňou technickej infraštruktúry zaradili medzi podobné horské strediská v krajinách s vyspelou úrovňou vybavenosti horských stredísk CR v Európe a vo svete.
     K 31.12.2000 bolo na Slovensku pripravených na prevádzku 39 zasnežovacích systémov horských stredísk cestovného ruchu.
     Z osobných lanoviek a lyžiarskych vlekov máme v súčasnosti na Slovensku v prevádzke 32 ks osobných lanoviek a 850 ks lyžiarskych vlekov. Za posledné tri roky pribudla jedna nová štvorsedačková lanovka v lokalite Jasenská dolina (okr. Martin), dve lanovky, ktoré boli výrazne opotrebované boli modernizované vrátane zvýšenia prepravného výkonu. Týka sa to dvoch nových štvorsedačkových lanoviek v lokalitách Jasná-Luková a Otupné-Luková v Demänovskej doline. Modernizáciou posledných dvoch lanoviek sa pôvodný prepravný výkon 1550 os./hod. zvýšil na výkon 3000 os./hod. po modernizácii pri súčasnom výraznom znížení energetickej náročnosti pohonu lanoviek ako aj výraznom znížení hlučnosti prevádzky týchto lanoviek.
     V záujme bezpečnosti prepravy osôb na horských dopravných zariadeniach je nevyhnutná postupná modernizácia a rekonštrukcia ďalších osobných lanoviek v horských strediskách CR.
     Prehľad základných parametrov o vybavenosti vybraných horských stredísk CR na Slovensku udáva tabuľka č. 4.

8.2. Podporný úverový program
      MH SR v spolupráci s Národnou agentúrou pre rozvoj malého a stredného podnikania realizuje podporu podnikateľských aktivít prostredníctvom viacerých programov s pomocou finančných zdrojov Európskej únie PHARE. Pre cestovný ruch je najvyužívanejším programom Podporný úverový program (PÚP) spočívajúci v poskytovaní tzv. mäkkých úverov do 5,0 mil. Sk. V rokoch 1998 až 2000 boli zo zdrojov PÚP poskytnuté malým a stredným podnikateľom na Slovensku úvery v následovnej štruktúre:
 
Rok | 1998 | 1999 | 2000
Počet poskytnutých úverov celkom | 109 | 192 | 186
Celkový objem poskytnutých úverov (mil. Sk) | 401,6 | 693,47 | 652,76
Z toho počet úverov poskytnutých pre odvetvie CR | 5 | 38 | 20
Celkový objem úverov poskyt-nutých pre odvetvie CR v mil. Sk | 20,6 | 153,8 | 63,6
Podiel objemu úverov pre CR z celkového objemu úverov (%) | 5,1 | 22,2 | 9,7

Z uvedenej tabuľky vidno, že počet úverov poskytnutých pre cestovný ruch v posledných troch rokoch kolíše. Podľa overených skúseností malých a stredných podnikateľov príčinou uvedeného stavu sú náročné podmienky uplatňované voči podnikateľom zo strany bankových inštitúcií zapojených do finančných operácií tohto programu. 
 8.3. UNDP /United Nations Development Programme (Rozvojový program OSN)
     Dňa 18.3.1993 bola v New Yorku podpísaná dohoda o financovaní projektu na rozvoj cestovného ruchu na základe zmluvy medzi Ministerstvom práce USA a bývalým Ministerstvom obchodu a cestovného ruchu SR. Bol schválený ako vôbec prvý projekt od vzniku SR, ktorý bol financovaný UNDP. Výška finančných prostriedkov na uskutočnenie Projektu predstavovala čiastku 150 tis. USD.
Cieľom projektu boli nasledovné aktivity:
1.	Podpora úsilia obcí a rozvoj cestovného ruchu
2.	Podpora malých a stredných podnikateľov v odvetví cestovného ruchu
3.	Podpora investovania do odvetvia cestovného ruchu.
Bolo uskutočnené vzdelávanie zástupcov miestnych samospráv a podnikateľov o rozvoji cestovného ruchu na základe príručky „Sprievodca obce k rozvoju CR“, vytvorenej v rámci Projektu. Bola vydaná príručka o disponovaní s nehnuteľnosťami a uskutočnené vzdelávacie semináre pre zástupcov miestnej samosprávy.
     Podpora malých a stredných podnikov sa realizovala prostredníctvom vzdelávacích kurzov pre manažment a personál ubytovacích a stravovacích zariadení a cestovných kancelárií, ktoré sa špecializovali na aktívny zahraničný cestovný ruch.
     Pre potenciálnych investorov zo zahraničia bola vydaná príručka „Investing in Tourism in Slovakia“, ktorá bola distribuovaná na zastupiteľské úrady SR v zahraničí a tiež záujemcom o investovanie. Príručka obsahovala disketu s krátkym popisom ponúk.
 8.4. V rámci podporného programu Deutscher Ausgleichsbanky (vláda SRN) pri výstavbe štruktúr malého a stredného podnikania bol odsúhlasený projekt „Poradenstvo v oblasti turizmu pre Spišskú Novú Ves a Rožňavu. Cieľom projektu bolo vytvorenie dynamického rozvoja cestovného ruchu, zavedenie moderných metód turistického manažmentu, založenie združení – spolkov cestovného ruchu, turistické značenie.
Bol vytvorený nový produkt „Gotická cesta“ vedúca po území piatich okresov v regiónoch Spiša a Gemera. Projekt bol začatý v roku 1995 a ukončený v roku 1997. Na dvojročnú prácu nemeckej poradenskej firmy nadväzuje od januára 1998 Regionálne združenie cestovného ruchu Spiš-Gemer so sídlom v priestoroch Turistického informačného centra v Rožňave, ktoré zastrešuje aktivity v cestovnom ruchu v oboch regiónoch. V súčasnosti sa realizuje druhá etapa podpory nemeckého ministerstva hospodárstva v rámci programu Transform s finančnou pomocou Deutsche Ausgleichsbank.
     Nemecká vláda však uvažuje o jeho ukončení. Cieľom projektu je poradenstvo vo vytvorenom združení a stabilizovanie mikrozdružení ako nositeľov cestovného ruchu v jednotlivých regiónoch. Hlavným výsledkom doterajšieho poradenstva bolo založenie "Gotickej cesty", ktorá sa  pripravuje v súčasnom období rozšíriť do okresov Poprad, Kežmarok, Stará Ľubovňa na severe a do okresu Rimavská Sobota na juhu. Projekt si však vyžaduje nové finančné prostriedky, ktoré by mala zabezpečiť slovenská strana, žiaľ zdroje sa zatiaľ nenašli.
8.5. Veľká Británia   Know-How Fond
       V rámci pomoci Know-How Fondu, týkajúcej sa rozvoja integrovanej vidieckej turistiky v regióne Gemer, bol realizovaný podporný program britskej poradenskej pomoci s ťažiskom pre vidiecky cestovný ruch predovšetkým agroturistiku a ekoturistiku, kde budú zahrnuté iné druhy cestovného ruchu ako poľovníctvo, rybárstvo, šport a rekreácia vo vidieckych oblastiach. Projekt bol súčasťou programu technickej pomoci pre Slovensko a financovaný vládou Veľkej Británie. Kľúčovým prvkom projektu bola identifikácia zdrojov cestovného ruchu vrátane ubytovania, atrakcií cestovného ruchu a všeobecnej infraštruktúry. Sústredil sa na zariadenia s menej ako 20 lôžkami s jednou alebo dvoma izbami. Rozvoj týchto menších zariadení ako "Bed and Breakfast" je dlhodobo najväčším potenciálom pre rozvoj  cestovného ruchu vo vidieckych oblastiach v okolí Rožňavy. Trojročná marketingová stratégia a ročný akčný plán bol odsúhlasený primátorom mesta a tvorí základňu pre pracovný plán projektu. Časť aktivít bolo spojených s nemeckým projektom a ďalšími aktérmi z Amerických mierových zborov a nadáciou „Návraty ku krajine“. Koordinátorom projektu za slovenskú stranu bolo Turisticko-informačné centrum v Rožňave. Projekt bol ukončený v roku 2000.
8.6. Poradenstvo holandského programu pre spoluprácu (NMCP) - január 1999 
     Vo svojej konzultačnej a poradenskej činnosti sa zaoberal najmä organizačnou štruktúrou cestovného ruchu, zbieraním údajov – štatistikou (vykazovanie devízových príjmov), klasifikáciou kempingov ako súčasti vidieckej turistiky, medzinárodnou Dunajskou cykloturistickou cestou. 
     V dňoch 25. a 26. októbra 2000 sa v Piešťanoch pod záštitou ministra hospodárstva SR a za odbornej spolupráce Ministerstva hospodárstva SR konal medzinárodný seminár na tému "Nové cesty rozvoja cestovného ruchu na Slovensku". Seminár financovalo holandské ministerstvo hospodárstva. Dvojdňového seminára, ktorý pozostával z rôznych prednášok a bol spojený s odbornými workshopmi sa zúčastnilo viac ako 150 účastníkov z radov podnikateľskej verejnosti, ale aj zástupcov štátnej správy a miestnej  samosprávy. Pokračovaním seminára bolo pôsobenie poradcov -  expertov NMCP u podnikateľských subjektov na Slovensku.
8.7. CBC - PHARE - cykloturistické trasy spájajúce územie Slovenska s Rakúskom, Maďarskom a Českou republikou
     Cykloturistika je vo vyspelých krajinách (Rakúsko, Nemecko, Holandsko) dôležitou súčasťou cestovného ruchu. Jednou z najznámejších cyklistických ciest na svete je „Dunajská cyklistická cesta“, ktorá vedie s Passau cez Viedeň do Bratislavy. Podľa štatistických zistení cykloturisti na úseku Passau – Viedeň vynaložia  za poskytnuté služby  ročne 400 mil. ATS, čo predstavuje 1,3 mil. ATS na l km trasy.
     Tento veľký potenciál cestovného ruchu bol využitý na území SR vypracovaním projektu Dunajskej a Moravskej cyklistickej trasy. Projekt bol predložený expertom z oblasti cezhraničnej spolupráce,  Úradu pre stratégiu rozvoja spoločnosti, vedy a techniky SR a odsúhlasený ako prioritný v rámci programu PHARE – PARTNERSHIP 2000 CBC v roku 1997.  Eúropska  komisia  schválila  na  realizáciu  projektu  finančné  prostriedky  vo  výške 
250 000 ECU. Zo ŠR na rok 1998 bol projekt finančne podporený sumou 2,5 mil. Sk, slúžiacou zároveň ako súčasť finančného vkladu SR, ktorý je podmienkou čerpania prostriedkov z programu PHARE. Projekt bol ukončený v decembri 1999.
Takto získané finančné prostriedky boli použité na:
-	Vytypovanie prioritných cyklotrás a to Medzinárodná Dunajská cyklotrasa, vedúca na Slovensko z Rakúska a pokračujúca do Maďarska a Moravská cyklistická trasa, umožňujúca prepojenie trás rakúsko-slovenských.
Na Dunajskej cyklistickej ceste boli inštalované informačné tabule a smerové značenie od hraničného priechodu Petržalka/Berg po Prístavný most, objazd autobusovej zástavky MHD asfaltovým chodníkom na ľavej strane Dunaja, čím je skompletizovaný ľavý úsek dunajskej cesty v úseku Petržalka/Berg – Medveďov.
Na Moravskej cyklistickej ceste je prioritou úsek Devínská Nová Ves – Záhorská Ves. Na tomto úseku bol upravený povrch  (vyasfaltované výtlky)  inštalované vodorovné aj zvislé značenie, osadené informačné tabule, postavené odpočívadlá vybavené prístreškom so sedením, WC, stojanom na bicykle, nádobou na odpadky. Ďalší úsek tejto cesty je vyznačený vodorovným značením a informačnými tabuľami. 
-	Vodorovné značenie – v celkovej dĺžke 137 km v úsekoch: Devín – Moravský Svätý Ján, Petržalka/Berg – Čuňovo – Vojka nad Dunajom – Gabčíkovo.
-	Zvislé značenie celkove bolo realizovaných 133 tabuliek na 86 stĺpikoch na trasách most Lafranconi – Devín – Záhorská Ves – Moravský Svätý Ján a Prístavný most – Čuňovo – Vojka nad Dunajom. 
-	Informačné tabule – bolo nainštalovaných 9 ks informačných tabúľ v miestach: Petržalka, most Lafranconi, Prístavný most, Devín, Devínska Nová Ves, Vysoká pri Morave, Záhorská Ves, Leváre.
-	Odpočívadlá pre cyklistov – bolo naištalovaných 5 ks odpočívadiel pozdĺž cyklocesty  v Devíne, Devínskej Novej Vsi, Stupave, Vysokej pri Morave a Moravskom Svätom Jáne. 
8.8.   Pilotná grantová schéma pre rozvoj cestovného ruchu
     V rámci štrukturálnych fondov EÚ bol vypracovaný projekt - pilotná grantová schéma pre rozvoj cestovného ruchu. Tento projekt bol schválený Prípravným výborom pre Štrukturálne fondy EÚ pod číslom SR9808-04-02. Dňa 22. decembra 2000 bolo podpísané Memorandum o porozumení medzi Komisiou Európskej Únie zastúpenou veľvyslancom p. Walterom Rochelom, vedúcim Delegácie Európskej komisie v SR a medzi Ministerstvom hospodárstva SR zastúpeným p. Petrom Brňom, štátnym tajomníkom MH SR.
     Účelom Memoranda o porozumení je umožniť transfer PHARE prostriedkov a národných prostriedkov na vytvorenie Pilotnej grantovej schémy pre rozvoj cestovného ruchu (ďalej Grantová schéma), ktorá bude využívať združené prostriedky na dosiahnutie nasledovných všeobecných, okamžitých a špecifických cieľov:
Všeobecný cieľ:
•	Zvýšiť schopnosť Slovenska implementovať programy Európskych štrukturálnych fondov a veľké projekty financované Kohéznym fondom po vstupe Slovenska do Európskej Únie.
•	Zlepšiť kapacity na riadenie Štrukturálnych fondov ako aj administratívnu kapacitu na podporu konečných prijímateľov Grantovej schémy.
Okamžité ciele:
•	Poskytovať malé série learning-by-doing „pilotných projektov“ na testovanie a rozvoj slovenskej administratívy a doplnenie aktivít uskutočňovaných programom SPP – priorita A.
Špecifické ciele:
•	Rozvoj administratívnej kapacity na využitie a riadenie Štrukturálnych fondov EÚ v oblasti rozvoja cestovného ruchu. Vytvorenie podporného nástroja pre rozvoj cestovného ruchu vo forme Grantovej schémy a za širokej multi-regionálnej spolupráce má umožniť vznik priaznivých podmienok pre rozvoj malých a stredných podnikateľov v cestovnom ruchu a prispieť tým k hospodárskemu rastu a tvorbe pracovných miest. 
     Po ukončení by sa mala Grantová schéma pretransformovať na podporný nástroj cestovného ruchu s pravidelným vlastným príjmom. Celkový rozpočet Grantovej schémy predstavuje 2 335 000 EURO, ktorý bude podporený čiastkou 585 000 EUR zo ŠR /25 %/ a  
1 750 000 EUR /75 %/ zo zdrojov EÚ PHARE /SPP Priorita B/.
     Grantová schéma bude podporovať investície slovenských malých a stredných podnikateľov v odvetví cestovného ruchu až do výšky 35 % celkových oprávnených nákladov. Aktivity, týkajúce sa budovania inštitúcií, budú podporované vo výške od 50 do 75 %. Očakáva sa, že asi 70 % všetkých grantov bude poskytnutých na budovanie inštitúcií  a ostatné účely (miestne a regionálne združenia, školenia, informačné technológie, a pod.) a okolo 30 % na investície.
     MH SR, sekcia cestovného ruchu, vytvorila špeciálny Sekretariát pre Pilotnú grantovú schému. Úlohou Sekretariátu bude prijímať a predbežne posudzovať žiadosti, ktoré bude následne predkladať špeciálnej hodnotiacej komisii (Partnership Appraisal Committee).
     V súčasnosti sú realizované všetky potrebné práce na úspešné začatie projektu. V štádiu zostavovania je informačná brožúrka pre žiadateľov o grant, ktorá obsahuje základné informácie o Grantovej schéme. Zároveň sa pripravuje príručka pre žiadateľov. Organizačne sa zabezpečujú regionálne semináre, na ktorých budú zamestnanci Sekretariátu oboznamovať potenciálnych žiadateľov so systémom fungovania Grantovej schémy.

9. Medzinárodné zmluvy o spolupráci v oblasti cestovného ruchu - viď príloha č. 5
     V oblasti cestovného ruchu bolo podpísaných 8 medzivládnych dohôd a 1 medzirezortná dohoda. Vykonávanie dohôd sa sleduje formou zasadnutí zmiešaných pracovných skupín pre cestovný ruch v rámci medzivládnych zmiešaných komisií pre hospodársku spoluprácu. 
      V rokoch 2001-2002 plánujeme pripraviť na podpis 5 medzivládnych dohôd o spolupráci v oblasti cestovného ruchu.
      Cieľom uzatvárania bilaterálnych medzinárodných dohôd o spolupráci v oblasti cestovného ruchu je vytvorenie legislatívneho rámca pre rozširovanie bilaterálnej spolupráce v cestovnom ruchu, záujem o lepší prenos informácií, nadviazanie kontaktov medzi subjektami cestovného ruchu vo verejnom i súkromnom sektore.
     V prílohe je zároveň uvedené aj  stručné hodnotenie medzinárodných zmlúv za rok 2000 a plán uzavierania medzinárodných zmlúv na roky 2001-2002. 
10. Zastúpenie v medzinárodných organizáciách cestovného ruchu
WTO   (Svetová organizácia cestovného ruchu) 
     Svetová organizácia cestovného ruchu je medzivládnou organizáciou, ktorej plnoprávni členovia musia byť suverénne štáty. Umožňuje však i členstvo asociovaným a afilovaným nesuverénnym teritóriám a súkromnému sektoru.
     Slovenská republika je členom medzivládnej Svetovej organizácie cestovného ruchu (WTO)  od 0l. 0l. 1993. Od r. 1993 je Slovenská republika zvolená za člena Výboru pre rozpočet a financie (CBF). Členstvo vo výbore bolo Slovensku dvakrát predĺžené, a to počas XII. a XIII. valného zhromaždenia WTO v r. 1997 a 1999 až do r. 2003.
     Miera aktivít a rozsah spolupráce s WTO sú výrazne limitované množstvom pridelených finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na aktívnu účasť na zasadnutiach výborov a odborných pracovných komisií WTO, na seminároch a konferenciách ako i na vzdelávacích kurzoch. Z tohto dôvodu tiež nie je možné členstvo SR vo Výkonnej rade WTO ani v jej odborných pracovných komisiách. Zástupcovia krajských resp. okresných úradov, miest a obcí ako i zväzov a združení sa doteraz z uvedených dôvodov nezúčastnili na žiadnom odbornom programe WTO. 
     Spolupráca Slovenskej republiky s WTO, okrem zahranično-politickej orientácie a integrácie do medzinárodných štruktúr a aktivít, znamená pre SR medzinárodnú spoluprácu, uznanie, získavanie odborného know-how, vzdelávania a účasť na rozvojových projektoch. Je však nevyhnutná účasť expertov za SR na práci výborov a komisií WTO a spolupráca v oblasti organizovania zasadnutí WTO ako i seminárov a konferencií WTO v Slovenskej republike.

 OECD (Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj)
     Sekcia cestovného ruchu je gestorom Výboru pre cestovný ruch OECD, kde aktívne prezentuje politiku cestovného ruchu. Sekcia sa podieľala na príprave Memoranda SR k rozhodnutiam orgánov OECD o aproximácii práva SR s právom EÚ. Boli prijaté odporúčania rady o Vládnych aktivitách týkajúcich sa propagácie cestovného ruchu (C/65/85), Odporúčania Rady týkajúce sa Informácii a ochrany turistov v súvislosti s balíkmi služieb leteckých zájazdov (C/79/162/konečná verzia). V súčasnosti sa legislatívna norma spracováva, aby boli dosiahnuté štandardy v poskytovaní informácií a v propagačných aktivitách týkajúcich sa balíkov služieb leteckých zájazdov.
DIE DONAU  (Medzinárodné  marketingové združenie podunajských krajín)
     Medzinárodná organizácia Die Donau vznikla pred 26 rokmi a jej hlavnou činnosťou je propagácia členských krajín. Jej sídlo je vo Viedni a stálymi členmi sú len tie krajiny, ktorými preteká rieky Dunaj a to: Nemecko, Rakúsko, Slovensko, Maďarsko, Chorvátsko, Rumunsko, Bulharsko, Ukrajina a Casinos Austria. Založilo ju sedem podunajských štátov v roku 1972 s cieľom zoznámiť svet s Podunajským regiónom a podporiť v tejto oblasti rozvoj cestovného ruchu. Slovensko je členom združenia od jeho založenia Medzi dôležité aktivity tejto organizácie patrí organizovanie spoločných veľtrhov „Die Donau“ každé 2 roky v jednej z členských krajín. Na základe našej žiadosti bol v roku 2000 v Slovenskej republike zorganizovaný 10. jubilejný ročník veľtrhu „Die Donau“, ktorý sa konal v Bratislave, čo prispelo k prezentácii Bratislavy, ako mladého hlavného mesta Európy. Na 10.  Dunajskej  burze  sa zúčastnilo 52 firiem a 70 medzinárodných nákupcov. 
ARGE DONAU – (Pracovné spoločenstvo podunajských krajín)
     Sídlom  spoločenstva je Úrad Dolnorakúskej krajinskej vlády v St. Pöltene, ktorý je koordinátorom pre medzinárodnú spoluprácu. Medzi dôležité aktivity patrí  vydanie spoločného produktu - mapy Podunajských krajín. Mapa bude zahŕňať územie, ktorým preteká rieka Dunaj (vzdialenosť 50 km od obidvoch ramien). Zároveň bola vytvorená pracovná skupina pre projekt „Kulturstrasse Donau“ (Kultúrna cesta Dunaj).
     Ďalšou aktivitou bude príloha k mape s popisom stredísk cestovného ruchu s možnosťami pre kultúrne a športové využitie s potenciálom ubytovacích kapacít.
SEI  (Stredoeurópska iniciatíva)     
     V roku 1991 bol vytvorený Výbor pre cestovný ruch SEI na konferencii ministrov zahraničných vecí členských štátov v Bologni. Cieľom členských štátov je spoločný program  zabezpečenia propagácie špecifickosti regiónu pre zámorských turistov a návštevníkov z tretích krajín.  Sídlom pracovnej skupiny pre cestovný ruch je od roku 1996 Záhreb. Prvý spoločný výstup predstavovala brožúra prezentujúca členské krajiny so štatistickými údajmi o cestovnom ruchu, hlavnými destináciami so špecializáciou na letnú a zimnú turistiku. 
     Výbor pre cestovný ruch pri SEI má samostatné logo, ktoré bolo navrhnuté Slovenskom a používa sa od roku 1998 na všetkých publikáciách SEI v cestovnom ruchu.
FIPE – Asociácia pre vytvorenie medzinárodných fondov pre zachovanie európskych historických pamiatok so sídlom vo Francúzsku  prispieva k obnoveniu a uchovaniu vybraných historických pamiatok tak, aby mohli plniť svoje kultúrne poslanie a trvalo a harmonicky prispelo k rozvoju ich turistickej ponuky. MH SR uzatvorilo s FIPE dohodu o spolupráci. Cieľom tejto dohody je reštaurácia, úprava a využívanie hradov ako hotelov a turistických a kultúrnych ubytovacích centier a to v závislosti na možnostiach príslušných pamiatok a na očakávaniach miestnych a medzinárodných turistických trhov. Do programu sú zainteresované  aj Česká republika, Maďarská republika a v roku 2000 prejavilo záujem aj Slovinsko. 
     Ako pilotné miesto projektu bol na Slovensku vybraný kaštieľ Bernolákovo, ktorý v súčasnosti prevádzkuje s.r.o. HUMA´90. Boli posúdené ekonomické náležitosti rekonštrukcie kaštieľa, vrátane vlastného projektu podľa požiadaviek, ktoré sú kladené na historický objekt slúžiaci cestovnému ruchu. Po úprave projektovej dokumentácie bude možné spracovať definitívny bussines plán a plán financovania pre možné rokovania s Bankou Rady Európy s cieľom získať úverové zdroje.
11. Štátna propagácia a marketing cestovného ruchu 
11.1. Slovenská agentúra pre cestovný ruch (SACR)
      Slovensko, ako cieľová krajina cestovného ruchu, vstúpilo na medzinárodný trh cestovného ruchu vznikom Slovenskej republiky. Aj keď mnohé strediská cestovného ruchu mali medzinárodný význam, pre mnohých účastníkov cestovného ruchu bolo Slovensko neznámou krajinou. Vláda SR schválila Štatút Slovenskej agentúry pre cestovný ruch (SACR) a MH SR ju zriadilo ako svoju príspevkovú organizáciu s účinnosťou od 1.9.1995. Jej hlavným poslaním je zabezpečovať marketing a štátnu propagáciu cestovného ruchu SR v zahraničí.
Edičná činnosť
     V rámci edičného programu SACR boli vydané v prvom rade prospekty, predstavujúce Slovensko ako novú destináciu a postupne k nim pribudli prospekty zamerané na jednotlivé atraktivity cestovného ruchu a regionálne prospekty. V priebehu svojej existencie  vydala SACR  24 titulov ( Slovensko – krajina cestovného ruchu, Slovensko informatívne, Slovensko navždy v Tvojom srdci, Slovensko v zime, Slovensko v lete, Slovenské kúpele, Insentívny a kongresový cestovný ruch na Slovensku, Hrady a zámky, Bratislava pozýva, Banská Bystrica, Gemer, Vysoké Tatry.....), z ktorých niektoré už bolo potrebné vydať v reedícii. Propagačné materiály začali vychádzať v základných jazykových mutáciách –anglickom, nemeckom, francúzskom a slovenskom jazyku, ku ktorým sa postupne pridávajú ďalšie preklady podľa cieľového určenia: ruský, maďarský, holandský, poľský, španielský a portugalský. Okrem toho SACR vydáva reprezentatívny časopis Panoráma Slovenska, v ktorom predstavuje všetky pozoruhodnosti cestovného ruchu na Slovensku, ale aj významné podujatia a osobnosti. Takto boli predstavené na stránkach časopisu pamiatky UNESCO, ale aj všetky regióny a strediská cestovného ruchu. Rovnako dôležitá je aj distribúcia uvedených propagačných materiálov, ktoré sú poskytované všetkým zastupiteľským úradom SR v zahraničí, zahraničným a domácim subjektom aktívneho zahraničného cestovného ruchu, zástupcom masmédií a na všetkých dôležitých medzinárodných podujatiach: svetová výstava EXPO´98 Lisabon, EXPO´2000 Hannover, zimné a letné olympijské hry a pod.
 Audiovizuálna tvorba a informačné systémy
     V rámci audiovizuálnej tvorby má SACR k dispozícii prezentačné videofilmy: Malá  krajina s veľkým srdcom, Slovensko v zime, Slovensko v lete, Slovenské kúpele, Vysoké Tatry, Nízke Tatry. Spiš, Gemer, Dunaj – fascinácia riekou. Tieto sa využívajú predovšetkým pri zahraničných prezentáciách, zároveň boli prihlásené aj na domáce a zahraničné festivaly  filmov o cestovnom ruchu. SACR je už tretí rok spoluorganizátorom filmového festivalu TOURFILM SLOVAKIA. V roku 1999 zabezpečila SACR 184 videoprezentácií filmu Malá krajina s veľkým srdcom prostredníctvom televízneho kanála TW1, ktorý pokrýva 2,2 mil. domácností v nemecky hovoriacich krajinách a 1,3 mil. domácností v ostatnej Európe.
     Prezentačným účelom slúžia aj multimediálne aplikácie na CD ROM-och: Slovakia Travel, Vysoké Tatry, Bratislava a Podunajsko.
     Jednou z najdôležitejších oblastí je tvorba WEB stánok SACR – http://www. slovakiatourism.sk, kde pokračuje ich aktualizácia a priebežné dopĺňanie údajov s dennou aktualizáciou snehových podmienok počas zimnej sezóny.
Medzinárodné veľtrhy, workshopy a prezentácie 
     SACR zabezpečuje oficiálnu účasť Slovenskej republiky na medzinárodných výstavách a veľtrhoch cestovného ruchu, kde umožňuje účasť všetkým slovenským subjektom aktívneho zahraničného cestovného ruchu. Počas svojej existencie takto zabezpečila účasť Slovenska na 20, pre Slovensko najdôležitejších, veľtrhoch v susedných krajinách a ďalších trhoch v rámci Európy ( Brno, Praha, Budapešť, Varšava, Krakov, Viedeň, Moskva, Kyjev, Riga, Berlín, Lipsko, Kolín, Mníchov, Stuttgart, Miláno, Ženeva, Göteborg, Londýn ), na troch ďalších kontinentoch ( Toronto, Dubaj, Sigapur ) a na štyroch domácich veľtrhoch s medzinárodným významom: Slovakiatour Bratislava, Expotour Žilina, Hotel Banská Bystrica, Nostalgia Bratislava, 10. Dunajská  burza Bratislava.
     Okrem reprezentácie na špecializovaných veľtrhoch a výstavách cestovného ruchu  zabezpečuje SACR prezentácie a workshopy subjektov cestovného ruchu doma a v zahraničí formou dvojstranných podujatí alebo v rámci stredoeurópskej spolupráce v cestovnom ruchu. Takto boli realizované prezentácie a workshopy v Stuttgarte, Bruseli, Kodani, Prahe, Tokiu, Osake, Mexiku, Kyjeve, Minsku, Vilňuse, Rige, na trajekte Polónia, vo Varšave, Paríži, Záhrebe,  Ľubľane a Bratislave. Mimoriadny úspech mala séria prezentácií a workshopov slovenských kúpeľov v nemeckých mestách: Chemnitz, Lipsko, Magdeburg, Postupim a Berlín. 
Spolupráca  s médiami 
      SACR má aktívnu spoluprácu s domácimi a zahraničnými médiami. V prvom rade je to  organizácia tlačových konferencií doma a v zahraničí, spojená s prezentáciou konkrétneho regiónu, prípadne významného podujatia cestovného ruchu na Slovensku. Už tradíciou sa stávajú tlačové konferencie a prezentácie regiónov v Bratislave, Prahe a Budapešti. Okrem toho to boli tlačové konferencie vo Viedni, Varšave, Berlíne, Stuttgarte, Londýne. Na Slovensku v Piešťanoch, Jasnej, Banskej Bystrici, Rožňave a Vysokých Tatrách.
     Veľmi významnou formou spolupráce sú pracovno-propagačné cesty zahraničných novinárov na Slovensko. Takýmto spôsobom boli prijatí novinári zo Švajčiarska, Maďarska, Holandska, Nemecka, Poľska, Ruska, Francúzska, Českej republiky a Veľkej Británie a skupina zahraničných novinárov, akreditovaných vo Viedni, ktorí publikovali články a odvysielali relácie v domácich médiách podľa svojej osobnej skúsenosti. Veľký význam z tejto série  pobytov mali dve relácie v rámci seriálu Discovery vo Veľkej Británii a prezentácia  regiónov Spiš a Gemer na nemeckej televíznej stanici ARD so živým vysielaním v relácii TELETOUR.
     Dvakrát ročne boli pred letnou a zimnou sezónou zahraničným novinárom zasielané aktuálne tlačové informácie. 
     Podpore domáceho cestovného ruchu slúži predovšetkým úzka spolupráca s domácimi masmédiami.  Formou populárno-náučných  seriálov boli na stránkach časopisov Slovenka, Cestovateľ, Kormorán propagované takmer všetky regióny Slovenska a v reláciách Slovenského rozhlasu, Rádia Forte a Rádia Lumen formou súťažných relácií zaujímavé atraktivity: jaskyne, hrady a zámky, lyžiarske strediská, národné parky. 
Spolupráca s regiónmi 
     Spolupráca s jednotlivými regiónmi sa uskutočňuje niekoľkými spôsobami a to prostredníctvom  zmluvnej spolupráce so ZMOS-om, Asociáciou informačných centier Slovenska a jednotlivými  turistickými informačnými kanceláriami, regionálnymi združeniami CR ako aj odbormi  regionálneho rozvoja a iných odvetvových vzťahov v rámci okresných a krajských úradov. 
     Spolupráca spočíva v podpore regionálnych podujatí a ich propagácia v rámci Kalendára kultúrnych, spoločenských a športových podujatí doma a v zahraničí. V predchádzajúcich častiach bola už spomínaná spolupráca v oblasti zahraničných a domácich prezentácií a tlačových konferencií. Na zahraničných trhoch sme umožnili prezentáciu regiónov: Vysoké Tatry, Spiš, Gemer, Orava, Kysuce, Podpoľanie, Banskobystrický región, Nitriansky kraj, Levice a okolie.  V spolupráci s AICES-om bol vydaný leták s mapkou a kontaktnými adresami  všetkých turistických informačných kancelárií na Slovensku a zároveň je zabezpečená ich distribúcia prostredníctvom aktivít SACR. V zahraničí sú regióny a strediská cestovného ruchu propagované prostredníctvom časopisu Panoráma Slovenska  a ďalších propagačných materiálov, na domácom trhu predovšetkým prostredníctvom časopisu Cestovateľ a Kormorán.
Zahraničné zastúpenia
     SACR je oprávnená zriaďovať zahraničné zastúpenia tak, ako je to bežnou praxou v existujúcich podmienkach medzinárodného cestovného ruchu. Vzhľadom na vysokú finančnú náročnosť nemohla  SACR realizovať zámery v tejto oblasti. Od septembra 2000 pôsobí v Prahe prvé zahraničné zastúpenie SACR, ktorého poslaním je informačná a propagačná činnosť v záujme cestovného ruchu Slovenska, ale aj analýza existujúceho trhu cestovného ruchu v Českej republike. V ostatných krajinách musí zastúpenie suplovať spolupráca so Slovenskými inštitútmi, zastupiteľskými orgánmi SR a spolupráca SACR v rámci medzinárodných organizácií cestovného ruchu, čo je v súčasnom štádiu rozvoja medzinárodného cestovného ruch nedostatočné. Všetky okolité štáty majú vybudované silné zahraničné zastúpenia, ktoré pôsobia na danom teritóriu nepretržite a systematicky, čo sporadická účasť na výstavách a veľtrhoch nemôže nahradiť.
11.2. Turisticko  - informačné kancelárie
     V záujme zlepšenia kvality a komplexnosti poskytovaných informácií domácim a zahraničným účastníkom cestovného ruchu vyhlásilo Ministerstvo hospodárstva SR 31.3.1995 Program podpory vytvárania a skvalitňovania služieb turistických informačných kancelárií (TIK) v SR. Do Programu z prihlásených subjektov vybrala komisia postupne 25 TIK-ov a v druhej etape bolo ďalších 25 TIK vybavených jednotným databázovým programom. Podľa uznesenia vlády SR č. 499/1999 zo 16.6.1999 bude pokračovať MH SR v realizácii Programu tak, aby sa doteraz vytvorený informačný systém neznehodnotil, ale zmodernizoval a rozšíril.
     Významnú úlohu v cestovnom ruchu zohrávajú informácie, ktoré sprostredkúvajú domácim aj zahraničným návštevníkom najmä turistické informačné kancelárie. Na Slovensku pôsobí na trhu cestovného ruchu veľa subjektov či inštitúcií, ktoré používajú rôznorodé informačné systémy s rôznorodou štruktúrou ponuky informácií, takže ich využitie je zväčša jednostranne orientované len na propagáciu služieb samotného subjektu cestovného ruchu, v lepšom prípade poskytujú aj informácie zo svojho regiónu. Efektivita takýchto vzájomne nekompatibilných IS nie je vysoká, keďže si nemôžu subjekty navzájom svoje informácie vymieňať.
     Dnes majú vlastné webovské stránky spracované na dobrej úrovni mnohé mestá a obce, vlastnú webovskú stránku má 21 TIK-ov, avšak stále nám chýba komplexný informačný systém, ktorý by mohol byť prezentovaný na stránkach internetu ako oficiálna databáza cestovného ruchu SR, čo by určite viedlo k zlepšeniu propagácie CR a informovanosti potenciálnych návštevníkov SR. Slovenská ponuka zatiaľ nedosahuje svetovú úroveň cestovateľských portálov a v tvrdej konkurencii je treba tento nedostatok odstrániť. Preto je nevyhnutné čo najskôr vytvoriť distribučnú sieť TIKov pripojených na špeciálny cestovateľský server a na ňom ponúkať prostredníctvom jednotného komplexného informačného systému širokú škálu služieb v oblasti cestovného ruchu aj s možnosťou rezervácie služieb. 
     Je potrebné skvalitniť informačnú základňu turisticko-informačných kancelárií dobudovaním komplexnej a systémovej databázy celého územia Slovenska, ktorá by bola prístupná na stránkach  internetu ako oficiálna databáza cestovného ruchu SR – národný informačný systém.  Pôjde o dopracovanie programového vybavenia s cieľom realizácie nadstavbovej zložky - rezervačného systému umožňujúceho zákazníkom prostredníctvom internetu objednávanie jednotlivých služieb,  aby zmodernizovaný integrálny informačný systém zodpovedal súčasnej technickej úrovni v oblasti výpočtovej a informačnej techniky, vytvorenie siete TIK s cieľom pokrytia celého územia Slovenska tak, aby v každom okrese bola aspoň jedna TIK.
11.3. Priestorová orientácia a informácia v cestovnom ruchu
      MH SR v rokoch 1993 až 1995 pripravilo a realizovalo 1. etapu Programu podpory priestorovej orientácie a informácie v cestovnom ruchu. V rámci tohto programu bol pre viac ako 100 miest a obcí poskytnutý nenávratný finančný príspevok na zhotovenie a osadenie orientačno – informačných tabúľ na miestach prvého kontaktu zahraničného turistu s územím Slovenska ako aj na miestach najväčšieho pohybu turistov vybraných miest a obcí Slovenska (hraničné priechody, letiská, železničné a autobusové stanice, riečne prístaviská.). Takto bolo osadených viac ako 300 týchto orientačných tabúľ.
11.4. Panoramatické mapy a panoramatické otáčavé kamery
      S cieľom výrazného zvýšenia úrovne priestorovej orientácie a informácie na Slovensku MH SR v spolupráci s profesijnou organizáciou LAVEX, záujmové združenie lanoviek a vlekov a s firmou SITOUR Slovakia, realizovalo zámer zlepšenia orientácie a informácie v horských strediskách CR na Slovensku. V 1. etape realizácie tohto zámeru bolo zhotovených a osadených 26 panoramatických máp so zimnými a letnými motívmi do väčšiny známych horských stredísk CR na Slovensku.
           V ďalšej etape realizácie zámeru boli vo vybraných najznámejších horských strediskách osadené špeciálne snímacie otáčavé kamery prostredníctvom ktorých sa rozšírila možnosť prezentácie turisticky zaujímavých lokalít na Slovensku (Ždiar, Lomnické Sedlo, Starý Smokovec, Štrbské Pleso, Chopok – Luková, Demänovská dolina – Záhradky, Donovaly – Záhradište, Malinné, Martinské Hole, Jasenská dolina, Mýto pod Ďumbierom a Veľká Rača – Oščadnica). V závere tejto etapy realizácie boli osadené aj internetové kamery v strediskách CR  Tále, Jasná, Plejsy a Pezinská Baba, umožňujúce prezentáciu stredísk CR v zahraničí.
     Vysielanie záberov panoramatických kamier prebieha denne na programe STV1 „Živá panoráma“. Na STV2 možno sledovať tieto zábery denne pred začiatkom vysielania medzi 15,00 až 17,00 hod.
12. Záver
     Vývoj cestovného ruchu v rokoch 1998 - 2000 sa realizoval v novotvoriacich sa predovšetkým ekonomických podmienkach (rast cien energie ....), ktoré mali skôr negatívny dopad na konkurencieschopnosť Slovenska na svetových a európskych trhoch cestovného ruchu. Tieto skutočnosti nemohli výraznejšie ovplyvniť ani prijímané opatrenia. Naviac v podmienkach, kedy viaceré aktivity boli obmedzované v dôsledku nedostatku finančných prostriedkov - viď príloha č. 6. Pre zvýšenie akcelerácie a vplyvu cestovného ruchu na celkový rozvoj Slovenska je preto potrebné realizovať opatrenia tak, ako sú navrhované v Národnom programe rozvoja cestovného ruchu.