Title: Dôvodová správa
Author: vzor
Last saved by: kuklova
Company: none

Pracovné združenie Podunajských krajín (nemecký názov Arbeitsgemeinschaft Donauländer, skratka ARGE Donau) bolo založené z iniciatívy predsedu vlády Dolného Rakúska 17. 5. 1990 podpísaním „Spoločného vyhlásenia“ v rakúskom Wachau. Pracovné združenie Podunajských regiónov (PZPR) bolo založené so záujmom o združenie regiónov, ktoré sa nachádzajú v povodí Dunaja. Cieľom je podporovať spoluprácu jeho členov s cieľom všestranného rozvoja podunajských regiónov v záujme ich obyvateľov a mierovej spolupráce v Európe, ako aj výmena skúseností a účasť na spoločných projektoch v rôznych oblastiach - v oblasti ekológie, vodného a lesného hospodárstva, vedy, kultúry, školstva a pod. 

Slovenská republika ešte ako súčasť ČSFR v roku 1991 odsúhlasila členstvo v PZPR uznesením vlády SR č. 2097 zo 7. mája 1991 pod názvom "Návrh na prihlásenie Slovenska za riadneho člena Pracovného združenia podunajských regiónov". ČSFR bola následne  prijatá za riadneho člena PZPR na 2. Konferencii predsedov vlád v r. 1991 v Belehrade. Po rozdelení ČSFR pokračovalo riadne členstvo Slovenskej republiky v PZPR a Česká republika zostala v pozícii pozorovateľa. V roku 1993 legislatívna úprava neumožňovala zastúpenie na úrovni samosprávnych orgánov v rôznych medzinárodných iniciatívach, preto formálnym členom PZPR sa stala SR.

PZPR je bezpríspevková organizácia bez centrálneho riadenia, s minimálnou mierou inštitucionalizácie, so sídlom v St. Pöltene. Štruktúra PZPR je nasledovná:
Konferencia predsedov (regionálnych) vlád členských krajín: K striedaniu predsedníctva dochádza každoročne, v zásade podľa princípu „zostupne pozdĺž Dunaja“. Konferenciu organizuje a vedie predseda príslušnej regionálnej vlády, ktorý v danom roku predsedá PZPR. Pri rozhodovaní Konferencie platí princíp konsenzu, závery majú charakter odporúčaní a členovia sa snažia v rámci svojich možností o ich realizáciu.
Pracovná skupina vyšších úradníkov: Stálym predsedom je vedúci Krajinského úradu vlády Dolného Rakúska a schádza sa dvakrát do roka. Vypracováva podklady pre konferenciu predsedov vlád a prenáša úlohy z konferencie predsedov vlád na pracovné okruhy. 
Riadiaca kancelária: Je zriadená na Krajinskom úrade vlády Dolného Rakúska a je ňou aj financovaná. Jej úlohou je administratívna príprava zasadnutí a rôzne administratívne práce. Jej vedúci plní úlohy na základe pokynov stáleho predsedu Pracovnej skupiny vyšších úradníkov.
Pracovné okruhy: Činnosť pracovných okruhov, do ktorých je aktívne zapojená aj Slovenská republika, má projektový charakter a zahŕňa spoluprácu viacerých regiónov členských štátov PZPR. Z hľadiska obsahového zamerania bolo vytvorených 5 pracovných okruhov: Kultúra a veda, Doprava a plavba, Hospodárstvo a turizmus, Mládež a šport              a Priestorové usporiadanie a ochrana životného prostredia. Poslednému  okruhu v rokoch 2003 - 2008 predsedala SR zastúpená Ministerstvom životného prostredia SR (jej súčasťou sú pracovné skupiny pre Územné plánovanie, rovnako za predsedníctva SR zastúpenej Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ekológia s dôrazom na ochranu pôdy, Vodné hospodárstvo a Ochrana prírody). Spoločné projekty boli v predošlom období financované aj z fondov Európskej únie v rámci programov cezhraničnej spolupráce, napr.      z programu INTERREG II C/PHARE CBC - "DonauDatenKatalog", INTERREG III B - „DONAUREGIONEN" - Koncepcia spolupráce regiónov pri priestorovom usporiadaní a rozvoji podunajského priestoru“. 
Projekt s názvom DONAUREGIONEN+ (pokračovanie projektu DONAUREGIONEN), na ktorom spolupracuje Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, je pripravovaný v rámci programu Juhovýchodná Európa 2007 - 2013 aj s účasťou všetkých podunajských samosprávnych krajov Slovenska (Bratislavského, Trnavského a Nitrianskeho). 

         V súčasnosti sú členmi PZPR regionálne zastúpenia zo 7 krajín, 3 členovia sú zastúpení na národnej úrovni a 1 má štatút pozorovateľa:

NSR - Bádensko-Württembersko, Bavorsko 
Rakúsko - Horné Rakúsko, Dolné Rakúsko, Viedeň, Burgenland 
Slovenská republika
Maďarsko - Komitat Györ-Moson-Sopron, Komitat Komárom-Esztergom, Komitat Pest, Budapest, Komitat Fejer, Komitat Bacs-Kiskun, Komitat Tolna, Komitat Baranya, Chorvátsko - regióny Osijek-Baranja, Vukovar,  
Srbsko
Bulharsko - regióny Russe, Silistra, Veliko Turnovo, Vratzka, Pleven, Lovech, Montana
Rumunsko - Zväz podunajských okresov v Rumunsku (12 okresov, predsedníctvo Giurgiu), Moldavsko 
Ukrajina – región Odessa 
Pozorovateľ:  ČR: Juhomoravský kraj.

          Ako je vyššie uvedené, väčšinu členov PZPR tvoria administratívno–správne celky (regióny, župy, spolkové krajiny atď.). Okrem SR iba Srbsko a Moldavsko sú zastúpené na celoštátnej úrovni, ale rovnako ako SR už vykonali kroky potrebné na transformáciu svojho členstva. V súčasnosti už nie je potrebné, aby bola SR v PZPR zastúpená na celoštátnej úrovni, ale za vhodnejšiu považujeme úroveň samosprávneho kraja. Celkovo činnosť PZPR totiž nie je zameraná na riešenie úloh celoštátneho charakteru, ale projektová činnosť               a spolupráca v pracovných okruhoch a skupinách v ARGE  funguje na regionálnej úrovni. Pri organizovaní Konferencie predsedov vlád je taktiež zastúpenie reprezentované predsedami  samospráv, v prípade SR je však pozývaný predseda vlády SR. 

          Slovenská republika už v roku 1999 informovala o zámere modifikovať členstvo SR  v PZPR na členstvo regiónov. Tento zámer nebolo možné uskutočniť až do schválenia zákona č. 302/2001 o samospráve vyšších územných celkov. V súvislosti s tým, že ods. 1 § 5 citovaného zákona umožňuje samosprávnym krajom „stať sa členom medzinárodného združenia územných celkov alebo územných orgánov“, vytvorili sa reálne predpoklady na priame zastúpenie troch slovenských podunajských regiónov v PZPR: Bratislavský samosprávny kraj, Trnavský samosprávny kraj a Nitriansky samosprávny kraj.  

           Ministerstvo zahraničných vecí SR zorganizovalo 3.9.2008 pracovné stretnutie              s cieľom prerokovať otázku transformácie členstva SR v PZPR na členstvo regiónov hraničiacich s riekou Dunaj za prítomnosti zástupcov MŽP SR, MVRR SR, Bratislavského, Nitrianskeho a Trnavského samosprávneho kraja. Vzhľadom na aktívne pôsobenie a dlhodobú skúsenosť s PZPR v rámci pracovného okruhu "Priestorové usporiadanie a ochrana životného prostredia" zástupcovia MŽP SR a MVaRR SR potvrdili, že je účelné naďalej pokračovať        v týchto aktivitách. Zmenou zastúpenia SR by sa kontinuita príslušných aktivít riešila dohodou medzi ministerstvami a samosprávnymi krajmi, v ktorej rámci by sa stanovila forma a spôsob prípadného ďalšieho zastúpenia odborníkov z ministerstiev v pracovných okruhoch                 a spoločná koordinácia aktivít.      

           Pre zabezpečenie potrebných krokov pre plynulý prechod členstva, Ministerstvo zahraničných vecí SR opakovane vyzývalo samosprávne kraje, aby zaujali ku členstvu            v PZPR svoje definitívne stanovisko. Trnavský samosprávny kraj svojím uznesením               č. 630/2009/27 z 27. riadneho zasadnutia zastupiteľstva Trnavského samosprávneho kraja zo dňa 8. júla 2009 schválil svoje riadne členstvo v PZPR. Bratislavský samosprávny kraj svojím uznesením č. 88/2008 z rokovania zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja schválil účasť v predmetnom spoločenstve so štatútom pozorovateľa. Nitriansky samosprávny kraj sa vyjadril iba listom vedúceho odboru strategických činností ČS-5908/2009 z 25.8.2009, ktorým oznámil Ministerstvu zahraničných vecí svoj záujem o participáciu v PZPR so štatútom pozorovateľa.

           Na základe uvedených skutočností Ministerstvo zahraničných vecí SR navrhuje ukončiť zastúpenie Slovenskej republiky v Pracovnom združení podunajských regiónov na úrovni vlády SR a zmeniť ho na zastúpenie na úrovni Trnavského samosprávneho kraja.

	Ministerstvo zahraničných vecí SR prostredníctvom veľvyslanectva SR vo Viedni        a v súčinnosti s Trnavským samosprávnym krajom zabezpečí uskutočnenie procedurálnych postupov v záujme plynulého prechodu členstva v PZPR. Vzhľadom na doterajší prístup predstaviteľov Bratislavského a Nitrianskeho samosprávneho kraja, k tejto otázke ponechávame realizovanie krokov formalizujúcich ich štatút v PZPR v kompetencii týchto samosprávnych krajov.