Title: Koncepcia externej integračnej komunikačnej stratégie SR v členských krajinách EÚ
Author: MZV
Company: MZV SR

Rozvojový program Koncepcie externej integračnej komunikačnej stratégie SR v členských krajinách EÚ

I. Východiská a ciele 

Členstvo v Európskej únii (EÚ) je zahranično-politickou prioritou SR, zakotvenou v rôznych programových a koncepčných dokumentoch, počínajúc Programovým vyhlásením vlády SR cez Zameranie zahraničnej politiky na rok 2001 až po strednodobé Priority zahraničnej politiky na obdobie rokov 2000-2003. Na zabezpečenie kontinuity zahraničnej politiky Slovenska je kľúčovou tá skutočnosť, že stanovené priority vrátane členstva v EÚ sú nielen prioritami súčasnej vlády, ale všetkých hlavných politických síl na Slovensku. V otázke členstva SR v EÚ existuje na Slovensku nadstranícky konsenzus. Cieľom SR je uzavrieť prebiehajúce prístupové rokovania do konca roku 2002 a stať sa členom Únie k 1. januáru 2004.

Dosiahnutie cieľa závisí od vývinu situácie v dvoch rovinách, vnútornej a vonkajšej. Vo vnútornej rovine sú kľúčovými faktormi celková vnútropolitická stabilita, udržiavanie čo najširšieho nadstraníckeho konsenzu v otázke členstva SR v EÚ, dosiahnutie výraznej podpory slovenskej verejnosti členstvu v EÚ a plnenie úloh stanovených v Národnom programe pre prijatie acquis communautaire. Vonkajšími faktormi je závislosť prijatia SR od politického rozhodnutia vlád a parlamentov všetkých členských krajín EÚ. Tie budú zvažovať tak naše vnútorné pomery (politická a hospodárska stabilita) a stav našej pripravenosti, ako i všetky medzinárodnopolitické a strategické súvislosti ďalšieho rozširovania Únie. Preto dosiahnutie nášho cieľa závisí do veľkej miery aj od toho, či dokážeme dostatočne presvedčivo a dôrazne obhájiť a vyargumentovať pred zahraničnými partnermi potrebu a opodstatnenosť nášho vstupu do EÚ. 

Prieskumy verejnej mienky v členských krajinách Európskej únie, ukazujú, že SR v súčasnosti otvára zoznam tých kandidátov, k prijatiu ktorých do EÚ sa respondenti vyjadrili prevažne negatívne - Slovensko “prehráva” v pomere 38 “za”, 39 “proti”. Na porovnanie napr. v prípade Maďarskej republiky je to 46/32, Poľska 44/36, Českej republiky 42/36 (zdroj: Eurobarometer XI-XII/2000). 

Na ilustráciu prikladáme zároveň výsledky prieskumu verejnej mienky uskutočnené vo všetkých krajinách EÚ na otázku rozšírenia EÚ o kandidátske krajiny Z uvedenej tabuľky vyplýva, že najnižšia podpora procesu rozširovania je medzi obyvateľstvom Francúzska a Rakúska (50%), nasleduje Nemecko (43%) a krajiny Beneluxu. Z týchto dôvodov bude potrebné prioritne realizovať externú komunikačnú stratégiu v týchto krajinách.  
Tabuľka č. 1.:  Verejná mienka občanov členských krajín EÚ na otázku rozšírenia EÚ o kandidátske krajiny.

Členské štáty EÚ | súhlasím (%) | nesúhlasím (%) | Členské štáty EÚ | súhlasím (%) | nesúhlasím (%)
Grécko | 70 | 18 | Luxembursko | 46 | 41
Taliansko | 59 | 22 | Fínsko | 45 | 37
Španielsko | 58 | 18 | Belgicko | 45 | 39
Švédsko | 56 | 32 | Holandsko | 40 | 39
Dánsko | 56 | 35 | Nemecko | 36 | 43
Írsko | 52 | 20 | Francúzsko | 35 | 50
Portugalsko | 52 | 21 | Rakúsko | 32 | 50
EÚ priemer | 50 | 33 | Veľká Británia | 31 | 36

Obraz nedostatočnej podpory procesu rozširovania dokresľujú tiež výsledky prieskumu GfK v Rakúsku, kde pri otázke “S ktorou susednou krajinou pociťujete najsilnejšiu vnútornú spriaznenosť?” 12% opýtaných určilo Maďarskú republiku, 4% určilo Českú republiku, Slovensko však za takúto krajinu ešte stále nepokladá štatisticky významný počet našich juhozápadných susedov.

Nízka podpora rozširovaciemu procesu zo strany obyvateľstva členských krajín EÚ bola dôvodom,  pre ktorý Európska komisia (EK) pristúpila k vypracovaniu komunikačnej stratégie, ktorej cieľom je osloviť široké vrstvy obyvateľstva v členských štátoch EÚ ako aj v kandidátskych krajinách a pripraviť ich na rozširovanie EÚ. Realizácia predmetnej koncepcie v členských krajinách je zabezpečovaná prostredníctvom delegácií Európskej komisie v členských krajinách EÚ. Na realizáciu cieľov stratégie je na obdobie rokov 2000-2006 stanovený celkový rozpočet vo výške 146,75 miliónov EUR. Z uvedenej sumy je na aktivity v členských krajinách určená čiastka 58 mil. EUR, na centralizované aktivity v Bruseli 30 mil. EUR a zostávajúcich 58,75 mil EUR je určených na aktivity v kandidátskych krajinách. Z dôvodu zachovania maximálnej flexibilty umožňujúcej použitie uvedených prostriedkov nebol stanovený žiadny indikatívny rozpočet na obdobie rokov 2000-2006 pre jednotlivú krajinu (pre SR bola na rok 2001 vyčlenená čiastka cca 470 000 EURO).  

Vyššie uvedené dôvody viedli k realizácii komunikačnej stratégie v niektorých kandidátskych krajinách. Na tento účel vyčlenila Česká republika zo štátneho rozpočtu na rok 2001 finančnú čiastku cca 20 mil. Sk, Poľská republika cca 400 mil. Sk a Maďarská republika cca 20 mil. Sk. 

II. Zameranie koncepcie

V snahe korigovať nepriaznivý postoj obyvateľov členských štátov EÚ na prijatie Slovenskej republiky do EÚ je nevyhnutné, prioritne v krajinách s najnižšou podporou,  realizovať externú integračnú komunikačnú stratégiu. Naším zámerom je orientovať sa v období rokov 2002-2003 postupne na všetky predsednícke krajiny EÚ, t.j. v roku 2002 - Španielsko a Dánsko, v roku 2003 - Grécko a Taliansko a predovšetkým na krajiny s nízkou podporou vstupu SR do EÚ ( Rakúsko, Francúzsko, Nemecko, Belgicko a Veľká Británia). 

Tento materiál prezentuje základný rámec postupu SR, zameraného na prezentáciu politickej, ekonomickej a spoločenskej pripravenosti a zároveň zrelosti SR na členstvo v EÚ, so snahou efektívne reagovať na obavy a pochybnosti súvisiace so vstupom SR do EÚ. 

Pri tvorbe predkladaného návrhu externej komunikačnej stratégie SR sme vychádzali zo skutočnosti, že pracujeme s limitovanými ľudskými a finančnými zdrojmi v obmedzenom časovom rámci. Úspešné naplnenie cieľov stratégie je možné iba pri efektívnom využití dostupných zdrojov a v efektívnej koordinovanosti slovenských aktivít s činnosťou krajín Višegrádskej skupiny (V4), ostatných kandidátskych krajín ako aj vhodným využitím finančných zdrojov delegácií Európskej komisie (EK) v jednotlivých členských krajinách EÚ na realizáciu ich komunikačnej stratégie. 

Realizácia stratégie si bude vyžadovať pôsobenie nad rámec diplomatických postupov s cieľom prezentovať SR v členských krajinách EÚ ako kandidátsku krajinu schopnú prevziať a plniť všetky záväzky vyplývajúce z členstva v EÚ. Stratégia bude založená na oslovovaní tzv. multiplikačných cieľových skupín, t.j. skupín, ktoré môžu šíriť informácie ďalej - médiá, politické kruhy, think-tanky, akademická komunita (medzi cieľovými skupinami nie sú inštitúcie zaoberajúce sa operatívnymi záležitosťami súvisiacimi s prístupovým procesom do EÚ). Tematicky bude potrebné vhodné načasovanie a zharmonizovanie jednotlivých krokov stratégie, priorít a “signálov”, ktoré v jednotlivých obdobiach SR chce vysielať do krajín EÚ. Nevyhnutnou súčasťou externej komunikačnej kampane SR je jej vlastné logo pod ktorým budú všetky aktivity prezentované. Koncepcia externej integračnej komunikačnej stratégie predstavuje dlhodobý kontinuálny proces a je výlučne doplnkom (nadstavbou) k celkovej prezentácii SR v zahraničí. 

III. Prostriedky, nástroje a subjekty realizácie externej komunikačnej stratégie:

Za realizáciu externej komunikačnej stratégie SR v členských krajinách EÚ v rámci Ministerstva zahraničných vecí SR bude zodpovedať Sekcia európskej integrácie (SEUI). Jej výkonným orgánom Stála pracovná skupina MZV,  zložená zo zástupcov Sekcie európskej intergácie, Sekcie bilaterálnej spolupráce, Sekcie medzinárodných organizácii, Sekcie verejnej správy, Tlačového odboru a Odboru analýz a plánovania, ktorá bude vedená generálnym riaditeľom Sekcie európskej integrácie. Jej úlohou bude schvaľovanie plánov polročných aktivít jednotlivých ZÚ a na ich základe rozhodovanie  o alokácii finančných prostriedkov na jednotlivé ZÚ. Skupina hlavného vyjednávača ako poradný orgán bude tiež plne zapojená do realizácie komunikačnej stratégie

Externá integračná komunikačná stratégia bude realizovaná prostredníctvom:

•	Zastupiteľských úradov SR v krajinách EÚ 
    Zastupiteľské úrady (ZÚ) budú získavať prostriedky na realizáciu jednotlivých aktivít alokáciou finančných zdrojov z ústredia na základe vypracovaného polročného plánu. Pri realizácii podujatí sa bude striktne zdôrazňovať ich integračný aspekt. Nebudú financované bežné aktivity ZÚ, v žiadnom prípade štandardná styková činnosť ZÚ. 
     
    Projekty budú realizované za účasti expertov nosných integračných rezortov (pôdohospodárstvo, práce sociálnych vecí a rodiny, financie, životné prostredie, hospodárstvo, obrany, spravodlivosť a vnútro) formou účasti na panelových diskusiách, seminároch, konferenciách a kolokviách. Komunikačná stratégia bude vychádzať z teritoriálnych plánov a aktivít, ktoré budú pripravovať naše zastupiteľské úrady. Od ZÚ sa očakáva, že budú priebežne predkladať návrhy na aktivity, pričom sa predpokladá, že ZÚ budú spolupracovať s honorárnymi konzulmi SR a mimovládnymi organizáciami. Medzi takéto aktivity bude možné zaradiť:
•	Deň Európy - (9.5.) 
•	návštevy predstaviteľov exekutívy
•	semináre, okrúhle stoly, konferencie 
•	pracovné stretnutia skupín
•	kombinácia kultúrnych podujatí a prezentácie SR 
•	slovenské dni 

za použitia nasledovných nástrojov:

•	Mediálna prezentácia
Mediálna prezentácia, t.j. aktívna práca so zahraničnými novinármi, by mala v sebe obsahovať i organizáciu seminárov a podujatí v SR, s cieľom prezentovať SR ako krajinu pripravenú na vstup do EÚ a zároveň reagovať na dlhodobo citlivé otázky súvisiace so vstupom SR do EÚ (napr. rómska otázka, životné prostredie, jadrová energetika ap.). Semináre by sa nemali zaoberať každodennou operatívou prístupového procesu SR do EÚ (jednotlivé aktivity by sa nemali organizovať ako reakcie na aktuálny stav negociácií s EÚ, prípadne ako reakcia na momentálne výhrady európskych inštitúcií). Bude mimoriadne dôležité poskytovať adekvátne a vierohodné údaje zahraničnej komunite - prezentácia objektívnych problémov, údajov, informácií o skutkovom stave a ich prepojenie s prezentáciou konštruktívnej politiky vlády SR na ich riešenie.

•	Domovská internetová stránka externej komunikačnej stratégie. 
Nevyhnutnou súčasťou úspešnej komunikačnej stratégie bude pravidelná aktualizácia jej domovskej stránky, ktorú bude spravovať MZV SR a ktorá bude napojená na domovskú stránku MZV SR.  
	
•	Propagačné materiály 
Pôjde prevažne o publikácie zamerané na problematiku integrácie, CDs, a publikácie o integračných snahách SR stať sa členom EÚ. Podstatná časť propagačných materiálov bude pripravená jednotne pre použitie vo všetkých krajinách EÚ, doplnené o dvojstrannú informáciu o bilaterálnych vzťahoch SR s danou krajinou. Návrh propagačných materiálov a ich realizácia bude zverená profesionálnej agentúre, vybratej na základe výberového konania. 

Realizáciu slovenskej externej komunikačnej stratégie bude potrebné efektívne prepojiť aj so stratégiou Európskej komisie, ktorá by sa mala realizovať prostredníctvom delegácií EK v jednotlivých krajinách EÚ. Druhou možnosťou je realizácia spoločných aktivít s ostatnými kandidátskymi krajinami (najmä V4), prípadne s členskými krajinami EÚ. Ťažisko činnosti bude opätovne spočívať v aktivite a flexibilite ZÚ v danej krajine. Príkladom realizácie aktivít tohto druhu bol projekt Deň kandidátskych krajín na ZÚ (ZÚ Londýn), projekt Podpora iniciatív V4 a Benelux (ZÚ Brusel), stretnutie V4 k otázkam životného prostredia (ZÚ Madrid). 

IV. Finančné náklady

Na realizáciu navrhovaného rozvojového programu Koncepcie externej integračnej komunikačnej stratégie požadujeme podľa § 28 ods. 3 písm. b./ zákona č. 84/2001 o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby, na rok 2002 vyčleniť finančné prostriedky získané z privatizácie v sume 40 mil. Sk. Z predmetného balíka financií bude hradená:

Výroba a distribúcia propagačných materiálov (8 mil. Sk) 
pôjde prevažne o: 
•	informačné letáky, brožúry a publikácie zamerané na problematiku európskej integrácie, 
•	prípravu multimediálneho CD-ROM-u, ktorého obsahom budú informácie rôzneho druhu  o SR so zameraním na prístupový proces.       

Podstatná časť propagačných materiálov bude pripravená jednotne pre použitie vo všetkých krajinách EÚ, doplnená o informáciu o bilaterálnych vzťahoch SR s danou krajinou.

Projekty realizované v jednotlivých členských krajinách EÚ (32 mil. Sk), 
najmä organizovanie: 
•	okrúhlych stolov, seminárov, konferencii, sympózií a prednášok v  členských krajinách EÚ venovaných problematike integrácie za účasti:  
•	štátnych a politických predstaviteľov SR (poslanci NR SR, podpredsedovia vlády SR, ministri vlády SR, štátni tajomníci a pod.)
•	odborníkov na oblasť európskej integrácie z ústredných orgánov štátnej správy,
•	návštev zahraničných novinárov v SR s cieľom oboznámiť ich s aktuálnym stavom prístupového procesu SR, 
•	obchodných misií slovenských podnikateľských subjektov v zahraničí, ktorých cieľom bude o.i. nadviazanie hospodárskych kontaktov a oboznámenie sa s fungovaním spoločného trhu EÚ a jeho špecifikami,
•	kultúrnych a spoločenských podujatí zameraných na:
•	prezentáciu menšinových kultúr a umení
•	propagáciu slovenskej kultúry a umenia

Požadovaná čiastka 32 mil. Sk určená na realizáciu projektov v jednotlivých členských krajinách EÚ bude Stálou pracovnou skupinou rozdelená na financovanie projektov navrhnutých jednotlivými ZÚ v členských štátoch EÚ. Tieto prostriedky budú použité a výlučne na bežné výdavky, konkrétne na obstaranie tovarov a služieb súvisiacich so schválenými projektmi. 

V snahe dobehnúť krajiny V4, ktoré realizujú externú komunikačnú stratégiu od konca roku 1999 ako aj v snahe participovať na spoločných aktivitách krajín V4 považujeme za nevyhnutné v roku 2002 rozbehnúť intenzívnu kampaň,  čo si vyžiada zodpovedajúce finančné náklady. 

V. Záver

Ak má Slovenská republika v dohľadnej dobe dosiahnuť cieľ, ktorý si stanovila  -  členstvo v EÚ -  musí sa sústrediť rovnako na uzavretie prístupového procesu do konca roku 2002, ako aj na realizáciu externej komunikačnej stratégie. Napĺňanie prístupového procesu a premyslená zahraničnopolitická komunikácia SR sú dôležitými predpokladmi napĺňania nášho cieľa.