Úvod

	Vývoj v sociálnej oblasti v prvom polroku 2003 ovplyvňovali okrem ekonomického vývoja aj vládne opatrenia v oblasti cenových deregulácií, ktoré nadobudli účinnosti na začiatku roka. Sociálnu oblasť v hodnotenom období formovali aj nové legislatívne normy, ktoré nadobudli účinnosť dňom 1.1.2003 alebo v priebehu 1. polroka 2003.

Začiatkom roka 2003 nadobudol účinnosť zákon č. 678/2002, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady  Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov. V porovnaní s predchádzajúcou legislatívou bol touto novelou položený dôraz na:
-	zvýšenie spolupráce obcí pri riešení zamestnanosti tých ich obyvateľov, ktorí sú vedení v evidencii nezamestnaných, 
-	zvýšenie aktivity evidovaných  nezamestnaných pri hľadaní si zamestnania nielen sprísnením režimu evidencie a kontroly, ale aj ponukou náhrady cestovných  výdavkov  zamestnanca  formou  mesačného  paušálneho príspevku na cestovné mimo miesta bydliska, 
-	motiváciu zamestnávateľov prostredníctvom príspevku na rekvalifikáciu  zamestnancov  prijatých na vytvorené nové pracovné miesta.  

Pre hodnotenie oblasti štátnej sociálnej podpory v 1. polroku 2003 oproti rovnanému obdobiu roku 2002 je potrebné spomenúť nasledujúce legislatívne normy:
-	Prijatím zákona č. 281/2002 Z. z. o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa, sa zaviedlo s účinnosťou od 1.7.2002 poskytovanie prídavku na dieťa na všetky nezaopatrené deti bez ohľadu na príjem oprávnenej osoby a príjem s ňou spoločne posudzovaných osôb.
-	S účinnosťou od 1.1. 2003 sa zákonom č. 658/2002 Z.z. upravila výška prídavku na dieťa na 270 Sk mesačne na každé nezaopatrené dieťa a zaviedol sa príspevok k prídavku na dieťa v dvoch príjmových pásmach. Doplnil sa tiež dôvod na zastavenie výplaty prídavku na dieťa oprávnenej osobe a možnosť jeho poukázania ďalšej oprávnenej osobe alebo obci, v prípade, že sa nevyužíva prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa na výchovu a výživu nezaopatreného dieťaťa a ak dieťa zanedbáva plnenie povinnej školskej dochádzky.
-	Zákonom č. 643/2002 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 280/2002 Z.z. o rodičovskom príspevku sa s účinnosťou od 1.1.2003 vylúčilo poskytovanie rodičovského príspevku rodičovi, ktorý zároveň poberá peňažnú pomoc v materstve a ustanovilo zánik nároku na rodičovský príspevok druhému rodičovi dovŕšením 3 mesiacov veku dieťaťa.
Zásadnou zmenou v oblasti sociálnej pomoci bola novela zákona č. 724/2002 Z.z., ktorou sa zmenil a doplnil zákon o sociálnej pomoci, na základe ktorej došlo od 1. januára 2003 k zásadným zmenám vo výške dávky sociálnej pomoci so zachovaním jej poskytovania na dvoch úrovniach (hmotná núdza zo subjektívnych a objektívnych dôvodov). Novým prvkom v uvedenom zákone je ustanovenie maximálnej hranice poskytnutej dávky sociálnej pomoci, a to v sume 10 500 Sk.
V súvislosti so znížením súm dávky sociálnej pomoci došlo k úprave zákona č. 125/1998 Z.z. o životnom minime a o ustanovení súm na účely štátnych sociálnych dávok v znení neskorších predpisov. Táto úprava sa dotýka príspevku na bývanie a paušálneho príspevku poskytovaného absolventovi školy počas absolventskej praxe. Oba tieto príspevky sa s účinnosťou od 1. januára 2003 nezapočítavajú do príjmu pre výpočet výšky dávky sociálnej pomoci. 
Zákonom č. 724/2002 Z.z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1. januára 2003 sa výšky peňažných príspevkov na kompenzáciu a peňažného príspevku za opatrovanie  prestali viazať na mechanizmus životného minima a stanovili sa pevnou sumou.
K dotvoreniu legislatívneho rámca v oblasti práce a sociálnych vecí v 1. polroku 2003 prispeli aj nasledujúce právne predpisy: 
-	Zákon č. 210/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov
Novelou Zákonníka práce sa minimalizovala miera donucujúcich ustanovení, vytvorili sa predpoklady pre rozšírenie možnosti kolektívne vyjednávať  a zabezpečila sa väčšia flexibilita pracovnoprávnych vzťahov tým, že sa upravili len základné rámce a bližšia úprava bude závisieť od podmienok zamestnávateľa.

-	Zákon, ktorým sa mení zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov
Novelou zákona sa v roku 2003 zamestnancom verejnej služby neposkytol ďalší plat vo výške 0,5% funkčného platu.

-	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 327/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 571/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na výťahy

-	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 328/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 513/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na jednoduché tlakové nádoby 

-	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 329/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 576/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na tlakové zariadenie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 400/1999 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na ostatné určené výrobky v znení neskorších predpisov.

Novelami nariadení vlády Slovenskej republiky sa zapracovali požiadavky Komisie Európskej únie do predmetných nariadení vlády, vyžadované v rámci implementácie európskej legislatívy vnútorného trhu do národnej legislatívy Slovenskej republiky. Novelami sa dosiahlo rovnaké podnikateľské prostredie, ako platí v jednotnom európskom hospodárskom priestore ešte pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie (pristúpením Slovenskej republiky k druhej vlne PECA) a uľahčila sa tak realizácia investičných celkov, vrátane tých čo budú realizované z predvstupových a štrukturálnych fondov.      

1.	Základné sociálno-ekonomické charakteristiky
	
	1.1 Makroekonomické súvislosti
V 1. polroku dosiahla tvorba hrubého domáceho produktu (HDP) podľa predbežného odhadu ŠÚ SR 564 mld. Sk. V porovnaní s 1. polrokom minulého roku bol (HDP) vyšší reálne o 3,9 % (rovnako ako v 1. polroku 2002). V bežných cenách sa zvýšil o 9 %. 
V 2. štvrťroku 2003 sa vytvoril HDP v objeme 295,6 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku sa reálne zvýšil o 3,8 % (v bežných cenách o 8,4 %). Tempo rastu bolo o 0,3 percentuálneho bodu (p. b.) pomalšie ako v 1. štvrťroku (o 0,2 p. b. pomalšie ako v 2. štvrťroku 2002. 
Z hľadiska spotreby prírastok hrubého domáceho produktu súvisel výlučne s vyšším zahraničným dopytom o 24,1 %. Domáci dopyt klesol o 1,2 % (naposledy bol medziročne nižší v 3. štvrťroku 2000). Z hlavných zložiek domáceho dopytu sa znížila konečná spotreba domácností (o 0,2 %), pokračoval pokles tvorby hrubého fixného kapitálu (o 0,4 %) a nižšia bola aj konečná spotreba verejnej správy (o 1,2%).
V júni 2003 v porovnaní s júnom 2002 vzrástli spotrebiteľské ceny v úhrne o 8,4 %. Rýchlejšie ako v úhrne rástli ceny v odbore bývanie, voda, elektrina, plyn a iné palivá o 17,6 %, rozličné tovary a služby o 12,8 %, alkoholické nápoje a tabak o 11,4 %. V odbore zdravotníctvo sa zvýšili o 7,7 %, hotely, kaviarne a reštaurácie o 7,5 %, vzdelanie o 6,6 %, doprava o 5,7 %, pošty a telekomunikácie o 4 %, potraviny a nealkoholické nápoje o 3,8 %, odevy a obuv, rekreácia a kultúra zhodne o 2,8 %. Najnižší bol prírastok cien za nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domu (o 0,7%).
Vyšší ako v priemere za všetky domácností bol v porovnávanom období (jún 2003/jún 2002) zaznamenaný rast indexu spotrebiteľských cien za domácnosti dôchodcov (o 9,7%) a u tzv. nízkopríjmových domácnostiach.
Podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl v 1. polroku 2003 bolo celkove v priemere 2 625,7  tis. ekonomicky aktívnych obyvateľov a v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2002 sa ich počet zvýšil o 4,5 tis. osôb t.j. o  0,2 %. V priemere za 1. polrok 2003 v hospodárstve SR pracovalo 2 150,5 tis. osôb a v porovnaní s 1. polrokom 2002 sa zamestnanosť zvýšila o 1,9 %, čo v absolútnom vyjadrení predstavovalo 41,1 tis. osôb. 

Pri evidovanej nezamestnanosti boli v 1. polroku 2003 zaznamenané viaceré pozitíva:
-	Priemerný počet evidovaných nezamestnaných v 1. polroku 2003 prvýkrát od roku 1999 poklesol pod polmiliónovú hranicu a predstavoval 465 798 osôb.
-	Prvýkrát od roku 1999 priemerná miera evidovanej nezamestnanosti poklesla pod sedemnásť percent a dosiahla 16,02 %. 
-	Priemerná doba zotrvania nezamestnaných v evidencii úradov práce sa v 1. polroku 2003 skrátila približne o 2 mesiace na 12,7 mesiacov (zo 14,3 mesiacov v 1. polroku 2002). 
-	S poklesom celkovej nezamestnanosti v 1. polroku 2003 oproti 1. polroku 2002 poklesla aj nezamestnanosť rizikových skupín evidovaných nezamestnaných, ktorí sa ťažko umiestňujú na trhu práce.

Aj napriek tomu, že sa znížil priemerný absolútny počet evidovaných nezamestnaných rizikových skupín, ich podiel z celkového priemerného počtu evidovaných nezamestnaných sa v prípade dlhodobo nezamestnaných zvýšil zo 46,7 % v 1. polroku 2002 na 50,0 % v 1. polroku 2003

V 1. polroku 2003 sa priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca v hospodárstve SR medziročne zvýšila o 6,2 % na 13 602 Sk. Reálna mzda klesla o 1,4 % (v 1. polroku 2002 medziročne vzrástla nominálna mzda o 9,6 % a reálna mzda o 5,5 %). 

	1.2 Stručný prehľad vývoja v jednotlivých oblastiach sociálnej sféry

Na všetky dávky štátnej sociálnej podpory bolo 1. polroku 2003 vyplatených cca 7,354 mld. Sk, pričom boli dávky toho druhu vyplácané priemerne mesačne 1 017 619 poberateľom. Na celkovom objeme vyplatených dávok štátnej sociálnej podpory sa v rozhodujúcej miere podieľal prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa. Na túto dávku bolo v 1. polroku 2003 vyplatených 4 589,9 mil. Sk pre priemerne mesačne 814 155 poberateľov na 1 375 484 nezaopatrených detí.

Legislatívne zmeny v oblasti sociálnej pomoci, ktoré nadobudli účinnosť 1.1.2003 sa prejavili v znížení počtu poberateľov dávky sociálnej pomoci ako aj následne v čerpaní finančných prostriedkov na dávku sociálnej pomoci.

Priemerný mesačný počet poberateľov dávky sociálnej pomoci (ďalej len „DSP“) v 1. polroku 2003 predstavoval 289 519 poberateľov a za týmto účelom boli vynaložené finančné prostriedky vo výške 4,5 mld Sk. Oproti 1. polroku 2002 sa počet poberateľov DSP znížil o 40 148 poberateľov, čo predstavuje pokles cca o 12,2%. Čerpanie finančných prostriedkov na predmetnú dávku sa v porovnaní s rovnakým obdobím znížilo cca o 1,4 mld Sk, čo predstavuje cca 23,3%-né zníženie.

Priemerná výška mesačnej DSP v 1. polroku 2003 poklesla v porovnaní s rovnakým obdobím minilého roku o 376 Sk na 2605 Sk,  čo predstavovalo 12,6%-ný pokles. 

Po započítaní celkového počtu vyživovaných osôb poberateľmi DSP v 1. polroku 2003 bolo v hmotnej núdzi 561 123 osôb. Podiel občanov v hmotnej núdzi na celkovom počte obyvateľov dosiahol 10,4% a oproti rovnakému obdobiu minulého roku poklesol  o 1,5 bodu. 

Priemerný mesačný počet poberateľov účelových peňažných dávok sociálnej starostlivosti pre ťažko zdravotne postihnutých občanov a starých občanov, peňažných príspevkov na kompenzáciu a peňažného príspevku za opatrovanie v prvom polroku roku 2003 predstavuje 202 023 občanov. Celkovo vynaložené finančné prostriedky na tento účel predstavujú v uvedenom období čiastku 2 368 205 tis. Sk.

Sociálna poisťovňa k 30.6.2003 vyplácala 1 449 321 dôchodkov (o 4695 viac ako k 30.6.2002) a od začiatku roka bolo na tento účel vynaložených 41 579 502  tis. Sk, čo predstavuje 6,3 %-ný nárast oproti čiastke vyplatenej na dôchodky za 1. polrok 2002

2.	Pracovné aktivity

Od 1.1.2003 nadobudol účinnosť zákon č. 678/2002, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady  Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov. Vybraté zmeny a doplnenia zákona o zamestnanosti, ktoré sa bezprostredne dotýkajú evidovaného nezamestnaného v porovnaní s predchádzajúcou platnou legislatívou sú nasledovné:
- Obec spolupracuje pri riešení zamestnanosti obyvateľov obce, ktorí sú vedení   v   evidencii   nezamestnaných   občanov   hľadajúcich   zamestnanie dohodou o spolupráci uzatvorená  medzi  príslušným  okresným  úradom  práce  a  obcou,  v ktorej má evidovaný nezamestnaný občan hľadajúci zamestnanie trvalý pobyt.

- Evidovaný  nezamestnaný  je povinný pri sprostredkovaní zamestnania, poradenstve, nástrojoch  aktívnej politiky trhu práce, ako aj pri programoch, projektoch  a iných aktivitách realizovaných v rámci ďalších opatrení aktívnej politiky  trhu  práce  spolupracovať s okresným úradom práce.  Evidovaný  nezamestnaný  je  povinný  aktívne  si  hľadať zamestnanie. Okresný  úrad práce pri zaradení do evidencie nezamestnaných poučí evidovaného nezamestnaného   o   jeho   právach   a   povinnostiach   a  určí  evidovanému nezamestnanému  povinnosť  najmenej  raz  za  14  kalendárnych  dní  osobne sa dostaviť  na  okresný  úrad práce alebo na miesto určené okresným úradom práce na  účely  spolupráce  alebo  na  účely  preukázania, že si hľadá zamestnanie; spôsob  preukázania  hľadania  si  zamestnania  evidovaným  nezamestnaným určí Národný úrad práce.

- Zamestnávateľovi,   ktorý   je   príjemcom   investičných  stimulov obsahujúcich  príspevok  na  rekvalifikáciu,   okresný  úrad  práce môže poskytnúť  príspevok  na  rekvalifikáciu  zamestnancov  prijatých na vytvorené nové pracovné miesta podľa § 93a zákona NR SR č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov. Okresný  úrad  práce  môže poskytnúť príspevok, ak zamestnávateľ preukáže   obsadenie   vytvoreného  nového  pracovného  miesta zamestnancom  v  pracovnom  pomere počas týchto 12 mesiacov spolu najmenej 300 kalendárnych  dní  a ak celkový priemerný evidenčný počet jeho zamestnancov vo fyzických  osobách  za  kalendárny rok, v ktorom nové pracovné miesto vzniklo, nebol  nižší,  ako  bol  celkový  priemerný  evidenčný  počet  zamestnancov vo fyzických  osobách  v  kalendárnom  roku  pred  rokom vzniku nového pracovného miesta.

-  Náhrada  cestovných  výdavkov  na  účely  tohto  zákona  je  náhrada cestovných  výdavkov  zamestnanca  formou  mesačného  paušálneho  príspevku vo výške  zodpovedajúcej  cestovnému hromadnými dopravnými prostriedkami z miesta jeho  trvalého  pobytu  alebo z miesta jeho prechodného pobytu do miesta  výkonu práce a späť. Náhrada  cestovných  výdavkov  sa  neposkytuje, ak miesto trvalého  pobytu  alebo  miesto  prechodného  pobytu  a  miesto  výkonu  práce zamestnanca  sa  nachádzajú  na  území  tej  istej  obce.  Náhrada  cestovných výdavkov  za  príslušný mesiac sa poskytuje v alikvotnej výške v závislosti od počtu  odpracovaných  zmien  na základe potvrdenia zamestnávateľa predloženého zamestnancom. Okresný  úrad  práce  môže poskytovať náhradu preukázaných cestovných výdavkov  najdlhšie  počas  12  mesiacov  odo  dňa  vzniku pracovného pomeru a najviac v sume 1 500 Sk za mesiac. Okresný  úrad  práce  do  30  dní  od  vzniku  pracovného pomeru môže uzatvoriť  so  zamestnancom,  ktorý  bol  vedený  v  evidencii  nezamestnaných najmenej  12  mesiacov,  alebo so zamestnancom, ktorý po absolvovaní školy bol vedený  v  evidencii  nezamestnaných  najmenej  6  mesiacov,  dohodu o náhrade cestovných výdavkov.
2.1 Vývoj zamestnanosti a nezamestnanosti
2.1.1 Ekonomicky aktívne obyvateľstvo

Podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl v 1. polroku 2003 bolo celkove v priemere 2 625,7 tis. ekonomicky aktívnych obyvateľov a v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2002 sa ich počet zvýšil o 4,5 tis. osôb t.j. o  0,2 %. Z uvedeného počtu  ekonomicky aktívnych obyvateľov v 1. polroku 2003 bolo 45,5 % žien.  Miera ekonomickej aktivity obyvateľov vo veku 15 a viacročných dosahovala úroveň 60,2 % (muži 68,3 % a ženy 52,6 %), pričom v porovnaní s 1. polrokom 2002 sa jej hodnota mierne zvýšila (kedy jej hodnota bola 60,1 %) a to najmä v dôsledku medziročného  zvýšenia miery ekonomickej aktivity žien o 0,2 percentuálne body. Miera ekonomickej aktivity mužov sa v 1. polroku 2003 v porovnaní s 1. polrokom 2002 nezmenila. 

Najvyššiu mieru ekonomickej aktivity dosahovalo obyvateľstvo v jednotlivých 5- ročných vekových kategóriách vo veku od 35 až 49 rokov (kde táto  miera dosahovala úroveň od 91 do 94 %). 

Z celkového počtu obyvateľov vo veku 15 a viac rokov bolo 39,9 % ekonomicky neaktívnych obyvateľov, čo predstavovalo 1 740,4 tis. osôb, pričom 61,8 % z nich boli ženy. V porovnaní s rovnakým obdobím roku 2002 sa počet ekonomicky neaktívnych obyvateľov vo veku 15 a viac rokov znížil o 0,2 % t.j. čo predstavovalo 4,5 tis. osôb. V rámci uvedenej skupiny ekonomicky neaktívnych obyvateľov sa znížil  najmä počet osôb poberajúcich starobný alebo invalidný dôchodok o 20,1 tis. osôb znížil sa i počet osôb na rodičovskej dovolenke (v priemere o 6,5 tis. osôb). Na druhej strane sa výrazne zvýšil počet študentov a učňov o 26,9 tis. osôb  t. j. o 5,8 %.

V rámci ekonomicky neaktívnych obyvateľov vo veku 15 a viac rokov v 1. polroku 2003 najväčší podiel mali dôchodcovia (58,9 % poberajúci starobný alebo invalidný dôchodok) a ďalej to boli študenti a učni (28,3 %). Osoby  na rodičovskej dovolenke sa podieľali 2,7 % na celkovom počte ekonomicky neaktívnych obyvateľov vo veku 15 a viac rokov v 1. polroku 2003. 

2.1.2 Zamestnanosť 

Vo vývoji zamestnanosti v 1. polroku 2003 pokračoval pozitívny rastúci trend z predchádzajúcich dvoch rokov pri zrýchlení medziročného rastu v 2. štvrťroku. Podľa výsledkov Výberového zisťovania pracovných síl v 1.  štvrťroku 2003 sa zamestnanosť v SR zvýšila o 1,2 % a v 2. štvrťroku 2003 to bolo o 2,6 %.  V priemere za 1. polrok 2003 v hospodárstve SR pracovalo 2 150,5 tis. osôb a v porovnaní s 1. polrokom 2002 sa zamestnanosť zvýšila o 1,9 %, čo v absolútnom vyjadrení predstavovalo 41,1 tis. osôb. Medziročný rast zamestnanosti v 1. polroku 2003 bol výraznejší u žien (o 2,3 %)  ako u mužov (o 1,7 %). 

Medziročne sa zvýšila i celková špecifická miera zamestnanosti obyvateľov vo veku 15-64 rokov a to u oboch pohlaví o 1 percentuálny bod. V 1. polroku 2003 obyvateľstvo vo veku 15-64 rokov dosahovalo priemernú  mieru zamestnanosti na úrovni 57,2 %  (muži 62,4 % a ženy 52,1 %). 

V rámci zamestnanej populácie je najpočetnejšou kohorta vo veku 35-49 rokov, ktorá tvorí až takmer 45 percentný podiel (pozri nasledujúci graf). 

Vývoj zamestnanosti  v 1. polroku 2003
                     (medziročný index)

  Spolu                          101,9	
   15-24 roční               102,6	
   25-34 roční               102,2	
   35-49 roční               101,4	
   50-54 roční               100,3	
   55-59 roční               106,5	
   60 a viacroční           110,7	

Z hľadiska vzdelanostnej štruktúry pracujúcich medziročný pokles priemernej zamestnanosti v SR v  1. polroku 2003 bol zaznamenaný len v skupine osôb so základným vzdelaním (o 6 % ) a u vyučených (o 2,8 %). 

Vývoj v oblasti zamestnanosti bol sprevádzaný ako rastom zamestnancov  (o 0,6 %), tak i podnikateľov (o 14,8 %). V 1. polroku 2003 počet podnikateľov bol v priemere 200,4 tis. a ich počet medziročne vzrástol o 25,8 tis., pričom počet podnikateľov bez zamestnancov vzrástol za uvedené obdobie o 16,8 % a počet podnikateľov  so zamestnancami o 9,9 %.

Z údajov v nasledujúcej tabuľke je zrejmé, že všetky kraje zaznamenali v 1. polroku 2003 medziročný rast priemernej zamestnanosti v rozsahu od 0,3 % až do 3,5 %.

Kraj	1. polrok 2003 (v tis. os.)	Podiel na SR (v %)	Medziročné indexy	
Bratislavský	310,0 	14,4 	103,5 	
Trnavský	240,0 	11,2 	102,2 	
Trenčiansky	262,7 	12,2 	101,5 	
Nitriansky	256,6 	11,9 	101,6 	
Žilinský	273,3 	12,7 	100,3 	
Banskobystrický	243,2 	11,3 	101,2 	
Prešovský	288,0 	13,4 	101,6 	
Košický	277,0 	12,9 	103,4 	
Spolu SR	2 150,5 	100,0 	101,9 	
Prameň: ŠÚ SR, Výberové zisťovanie pracovných síl 

Aj údaje ŠÚ SR z podnikového výkazníctva potvrdzujú pozitívnu rastúcu  tendenciu vo vývoji  zamestnanosti v hospodárstve SR. Podľa uvedených údajov v hospodárstve SR v 1. polroku 2003  bolo v priemere zamestnaných 2 016,5 tis. osôb, čo je o 23,0 tis.  osôb,  resp. o 1,2 %  viac ako v rovnakom období roku 2002.

Naďalej pokračuje tendencia zvyšovania podielu a absolútneho počtu zamestnaných osôb v súkromnom sektore. V 1. polroku 2003 pracovalo v súkromnom sektore  1 458,5 tis. osôb,  čo je o 4,3 % viac ako v rovnakom období roku 2002. V absolútnom vyjadrení to predstavovalo medziročný prírastok počtu pracujúcich v tomto sektore o 60,4 tis. osôb.  Naopak počet zamestnaných vo verejnom sektore sa znížil v priemere o 6,3 % t.j. o 37,4 tis. osôb a zamestnával  558,0 tis. osôb.

Z údajov v nasledujúcej tabuľke vyplýva, že v 1. polroku 2003 došlo k zmenám aj v štruktúre zamestnanosti podľa veľkosti podnikov (podľa priemer. evid. počtu zamest.). Zmeny v štruktúre zamestnanosti v SR podľa veľkosti podnikov za 1. polrok 2003 poukazujú na zvyšujúci  podiel malých a stredných podnikov na celkovej zamestnanosti v SR. 

	Priemerný počet zamestnancov v 
1. polroku 2003	Medziročný index
 1.polr.2003/1.polr. 2002	Podiel  (%) z celkovej zamestnanosti	Zmena oproti
1. polroku 2002 v bodoch	
  0 -    9	141 903 	122,9 	7,0 	1,2 	
 10 -  19	104 938 	90,3 	5,2 	-0,6 	
 20 -  49	140 271 	128,8 	7,0 	1,5 	
 50 – 249	374 048 	108,0 	18,5 	1,1 	
250 – 499	168 631 	90,4 	8,4 	-0,9 	
500 – 999	144 545 	82,8 	7,2 	-1,6 	
1000 a viac	382 184 	84,9 	18,9 	-3,7 	
Živnostníci  (odhad)	560 000 	113,1 	27,8 	3,0 	
Spolu	2 016 520	101,2 	100,0 	x	
Prameň: ŠÚ SR, Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. polroku 2003

Medziročný rast zamestnanosti v 1. polroku 2003 na úrovni 1,9 % (podľa VZPS), resp. 1,2 % (podľa podnikového výkazníctva) bol zaznamenaný pri medziročnom raste reálneho HDP na úrovni 3,9 % a raste produktivity práce o 2,8 % v s.c., resp. o 7,7 % v b.c.. Z makroekonomického  hľadiska je možné uvedený vývoj v oblasti zamestnanosti vo vzťahu k ekonomickému rastu považovať za pozitívny z hľadiska tvorby pracovných miest. Rovnaké medziročné tempo rastu reálneho  HDP v 1. polroku 2002 sa prejavilo len v stagnácii zamestnanosti. 

Výraznejší rast zamestnanosti v 1. polroku 2003 bol však sprevádzaný mierným znížením tempa rastu produktivity práce z HDP v s.c. v porovnaní s 1. polrokom 2002 (o 0,9 percentuálneho bodu), resp. stagnáciou  tempa rastu produktivity práce v b.c. na úrovni 7,7 %. 

2.1.3 Nezamestnanosť

Výrazné znižovanie nezamestnanosti v 1. polroku 2003 bolo sprevádzané priaznivým vývojom zamestnanosti, miernym zlepšením situácie na trhu práce a hlavne intenzívnejšou  spoluprácou evidovaných nezamestnaných s NÚP. Priaznivý dopad na zníženie nezamestnanosti mal aj začínajúci strategický koordinovaný prístup vlády SR adresne zameraný na posilnenie rastu zamestnanosti a realizácia opatrení systémového charakteru v sociálno-ekonomických podmienkach SR v zmysle Európskej stratégie zamestnanosti a jej zásad. Vplyvom hlavne týchto skutočností počet nezamestnaných osôb vstupujúcich do evidencie úradov práce (prítok) bol výrazne nižší v porovnaní s počtami evidovaných nezamestnaných, ktorí z evidencie odchádzali (odtok). V dôsledku toho počet evidovaných nezamestnaných poklesol o 76,5 tis. osôb z 504,1 tis. evidovaných nezamestnaných koncom decembra 2002 na 427,6 tis. evidovaných nezamestnaných koncom júna 2003.  Poznamenávame, že ani tradičné vplyvy na rast nezamestnanosti, akými sú napr. absolventi škôl, ktorí si po ukončení školy nenašli zamestnanie, významne neovplyvnili jej vývoj v hodnotenom polroku. 
Priemerný počet evidovaných nezamestnaných v 1. polroku 2003 prvýkrát od roku 1999 poklesol pod polmiliónovú hranicu a predstavoval 465 798 osôb (tabuľková príloha č. 1). Súčasne prvýkrát od roku 1999 (konkrétne od 1. polroku 1999) priemerná miera evidovanej nezamestnanosti poklesla pod sedemnásť percent a dosiahla 16,02%. Porovnanie počtu evidovaných nezamestnaných a miery evidovanej nezamestnanosti v rokoch 2002 a 2003 je znázornené na nasledujúcom grafe.

               Prameň: Národný úrad práce

Priemerný počet evidovaných nezamestnaných žien v sledovanom období v priemere dosiahol počet 209 469 žien (45,0 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných) a v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku poklesol o 11,8 %. 

Priemerná doba zotrvania nezamestnaných v evidencii úradov práce sa v 1. polroku 2003 sa skrátila približne o 2 mesiace, konkrétne zo 14,3 mesiacov (v 1. polroku 2002) na 12,7 mesiacov. 

Súčasne s poklesom celkovej nezamestnanosti v 1. polroku 2003 oproti 1. polroku 2002 poklesla aj nezamestnanosť rizikových skupín evidovaných nezamestnaných, ktorí sa ťažko umiestňujú na trhu práce, čo potvrdzujú údaje v nasledujúcej tabuľke:  

Ukazovateľ	Priemerný počet evidovaných nezamestnaných 
 v 1. polroku 	
Index
1 polrok 03/ 
1.polrok 02	
	2002	2003		

Evidovaní nezamestnaní spolu	
534 775	
465 798	
87,1	
z toho 				
         - ženy	237 512	209 498	88,2	
         - občania so ZPS	 29 816	  25 413	85,2	
         - absolventi škôl	 40 132	  32 892	96,9	
         - mladiství	   7 930	    4 303	54,3	
         - dlhodobo nezamestnaní	   249 781	232 834	93,2	
          Prameň: Národný úrad práce

Najvýraznejší pokles bol v skupine evidovaných nezamestnaných mladistvých. Aj napriek tomu, že sa znížil priemerný absolútny počet evidovaných nezamestnaných rizikových skupín, ich podiel z celkového priemerného počtu evidovaných nezamestnaných sa v prípade dlhodobo nezamestnaných zvýšil zo 46,7 % v 1. polroku 2002 na 50,0 % v 1. polroku 2003 a u evidovaných nezamestnaných žien zo 44,4 % v 1. polroku 2002 na 45,0 % v 1. polroku 2003. V ostatných vybraných skupinách podiel z priemerného počtu evidovaných nezamestnaných v 1. polroku 2003 poklesol. Skupina evidovaných nezamestnaných občanov so ZPS tvorila 5,5 % (5,6 % v 1. polroku 2002), skupina evidovaných nezamestnaných absolventov škôl 7,1 % (7,5 % v 1. polroku 2002) a skupina evidovaných nezamestnaných mladistvých 0,9 % (1,5% v 1. polroku 2002). 

V 1. polroku 2003 bolo na okresných úradoch práce priemerne mesačne 425 222 disponibilných evidovaných nezamestnaných (91,3 % z celkového priemerného počtu evidovaných nezamestnaných) a   40 576 evidovaných nezamestnaných (8,7 % z celkového priemerného počtu evidovaných nezamestnaných), ktorí nemohli bezprostredne nastúpiť do zamestnania, a preto neboli zahrnutí do disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku skupina „nedisponibilných“ evidovaných nezamestnaných   vzrástla o 30,6 %, a to hlavne v dôsledku vysokého nárastu počtu dočasne práceneschopných evidovaných nezamestnaných (tabuľková príloha č. 2). Vývoj skupín evidovaných nezamestnaných, ktorí nemohli bezprostredne nastúpiť do zamestnania možno v grafickej podobe znázorniť nasledovne:

Prameň: Národný úrad práce

Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v 1. polroku 2003 bola o 2,6 percentuálnych bodov nižšia v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku a z hľadiska pohlavia sa priemerná miera evidovanej nezamestnanosti u žien znížila o 1,4 percentuálnych bodov. V 1. polroku 2003 sa rozdiely medzi priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti mužov a žien znížili v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku, pričom priemerná miera evidovanej nezamestnanosti u žien predstavovala 15,52 % (16,93 % v 1. polroku 2002) a u mužov 16,43 % (20,18 % v 1. polroku 2002) (tabuľková príloha č. 2).

Koncom júna 2003 podiel dlhodobo nezamestnaných (evidovaných v OÚP viac ako 1 rok) z celkového počtu evidovaných nezamestnaných dosiahol 49,7 %, pričom v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vzrástol o 2,4 percentuálnych bodov. Z hľadiska pohlavia u žien je dlhodobá nezamestnanosť vyššia ako u mužov. U žien dosiahla  51,6 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných žien a u mužov 48,0 % z celkového počtu evidovaných nezamestnaných mužov (tabuľková príloha č. 3).
V súlade s priaznivým vývojom celkovej nezamestnanosti sa síce znížil počet dlhodobo nezamestnaných, avšak ich podiel na celkovej nezamestnanosti vzrástol. Dokonca koncom apríla a mája dosiahol 50 %.  V skupine dlhodobo nezamestnaných takmer polovicu tvoria osoby, ktoré majú nízke vzdelanie alebo sú bez vzdelania a osoby, ktoré sú vo veku nad 40 rokov. Vývoj podielu dlhodobo nezamestnaných je znázornený na nasledujúcom grafe.

           Prameň: Národný úrad práce

Výraznejšie o 6,3 p. b. vzrástol podiel dlhodobo nezamestnaných evidovaných v OÚP viac ako 2 roky z celkového počtu evidovaných nezamestnaných, a to  z 22,2 % koncom júna 2002 na 28,5 % koncom júna 2003.

Nakoľko celková nezamestnanosť úzko koreluje s dlhodobou nezamestnanosťou medzi kraje s podielom dlhodobej nezamestnanosti z celkového počtu evidovaných nezamestnaných nad 50 % koncom júna 2003 patril Banskobystrický kraj (54,3 %), Košický kraj (54,1 %), Nitriansky kraj (53,5 %) a  Prešovský kraj (52,7 %) (tabuľková príloha č. 4).

Takmer celoplošné zníženie priemernej miery evidovanej nezamestnanosti malo za následok, že sa v priemere znížili medziregionálne diferencie podľa krajov (rozdiel medzi najvyššou mierou evidovanej nezamestnanosti v kraji a najnižšou mierou evidovanej nezamestnanosti v kraji ) o 0,5 p. b.  (z 19,4 p. b. v 1. polroku 2002 na 18,9 p. b. v 1. polroku 2003 a podľa okresov o 6,4 p. b. (z 34,5 p. b. na 28,1 p. b.). Priaznivý vývoj nezamestnanosti bol zaznamenaný aj v okresoch. Znížil sa počet okresov, ktoré mali priemernú mieru evidovanej nezamestnanosti nad 30 % zo 7 v 1. polroku 2002 na 3 okresy v 1. polroku 2003 a zároveň sa zvýšil počet okresov s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti pod 10 % z 9okresov v 1. polroku 2002 na 15 okresov v 1. polroku 2003.

Najnižšiu priemernú mieru evidovanej nezamestnanosti 4,09 % v sledovanom polroku mal tradične Bratislavský kraj a najvyššiu 22,98 % mal Košický kraj.

V 1. polroku 2003 najnižšiu priemernú mieru evidovanej nezamestnanosti  do 10 % mali všetky okresy Bratislavského kraja, tri okresy Trnavského kraja a štyri okresy Trenčianskeho kraja. Najvyššia priemerná miera evidovanej nezamestnanosti nad 30 % (poznamenávame, že tesne nad 30 %) bola v troch okresoch: Rimavská Sobota (30,93 %), Veľký Krtíš (30,38 %) a Revúca (30,34 %).  (tabuľková príloha č. 5 a 6)

Z hľadiska vzdelanostnej štruktúry najviac evidovaných nezamestnaných malo nízke vzdelanie. Ku koncu júna 2003 najvyšší podiel 33,8 % z celkovej nezamestnanosti tvorili evidovaní nezamestnaní s vyučením a 29,6 % tvorili evidovaní nezamestnaní so základným vzdelaním, ktorých podiel najvýraznejšie vzrástol o 1,1 percentuálnych bodov v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka. (tabuľková príloha č. 7)

     Podiel evidovaných nezamestnaných v štruktúre podľa dosiahnutého vzdelania
       z celkového počtu evidovaných nezamestnaných koncom júna 2002 a 2003

           Prameň: Národný úrad práce

Nízka vzdelanostná úroveň evidovaných nezamestnaných sa prejavila v krajoch s tradične vysokou nezamestnanosťou. Vysoké percentuálne zastúpenie evidovaných nezamestnaných so základným vzdelaním a bez školského vzdelania v Košickom (38,1 %), Banskobystrickom (37,6 %) a Prešovskom kraji (37,5 %)  spôsobuje pretrvávajúcu vysokú mieru evidovanej nezamestnanosti v týchto krajoch. 

Z hľadiska vekovej štruktúry najviac evidovaných nezamestnaných koncom júna 2003 tvorili mladí ľudia vo veku 15 až 24 rokov (26,0 %) z celkového počtu evidovaných nezamestnaných), aj napriek tomu, že v porovnaní  s rovnakým obdobím minulého roku v tejto skupine nastal relatívny pokles o –3,0 percentuálne body. Významnejší nárast podielu v porovnaní  s rovnakým obdobím minulého roku bol zaznamenaný v skupine evidovaných nezamestnaných starších ako 50 rokov veku zo 14,5 % v 1. polroku 2002 na 16,0 % v 1. polroku 2003.  Z regionálneho hľadiska najvyšší podiel evidovaných mladých ľudí z celkového počtu evidovaných nezamestnaných v kraji bol v Prešovskom  kraji 28,4 % a najvyšší podiel evidovaných nezamestnaných starších ako 50 rokov veku 22,1 % bolo v Bratislavskom kraji. (tabuľková príloha  č. 8)

Počet evidovaných nezamestnaných podľa odvetví (OKEČ *), v ktorých pred vstupom do evidencie úradov práce pracovali, poklesol koncom júna 2003 v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vo všetkých sektoroch. Podrobnejšie informácie obsahuje nasledujúca tabuľka:
Stav k	
Spolu	Primárny sektor 
(A-B)	Sekundárny sektor(C-F)	Terciárny sektor
 (G-Q)	
30.6.2002 (v os.)	335 386	26 969	110 934	197 483	
30.6.2003 (v os.)	286 407	24 549	 87 248	174 610	
Index v %
(30.6.2003/30.6.2002)	85,4	91,0	78,6	88,4	
             Prameň: Národný úrad práce

Z hľadiska podielu počtu evidovaných nezamestnaných v štruktúre podľa odvetví, v ktorých naposledy pracovali z ich celkového počtu bol v 1. polroku 2003 zaznamenaný výrazný nárast o 2,4 p. b. oproti 1. polroku 2002 v skupine evidovaných nezamestnaných, ktorí naposledy pracovali vo verejnej správe a obrane a najvyšší pokles o 2 p. b. v skupine evidovaných nezamestnaných, ktorí naposledy pracovali v stavebníctve. 

Počet poberateľov  podpory v nezamestnanosti v sledovanom polroku mal klesajúcu tendenciu. Priemerný počet poberateľov podpory v nezamestnanosti v 1. polroku 2003 dosiahol 84 798 osôb. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku  je to menej  o 10 675 osôb, pričom sa mierne znížila priemerná doba poberania podpory v nezamestnanosti z 5,6 mesiacov v 1. polroku 2002 na 5,4 mesiacov v 1. polroku 2003. Priemerne najviac 15  505 poberateľov podpory v nezamestnanosti bolo v Prešovskom kraji a najmenej 4 944 osôb bolo v Bratislavskom kraji. (tabuľková príloha č. 9)

Priemerná mesačná výška vyplatenej podpory v nezamestnanosti v 1. polroku 2003  dosiahla približne 3 873 Sk, čo je viac o 222 Sk ako v 1. polroku 2002. Najvyššia priemerná mesačná podpora v nezamestnanosti 4 541 Sk bola vyplatená v Bratislavskom kraji a 4 008 Sk v Banskobystrickom kraji a najnižšia 3 575 Sk v Košickom kraji.

Priemerný počet voľných pracovných miest  v prvom polroku 2003 dosiahol 20 451 miest, čo predstavoval nárast o 53 % v porovnaní s rovnakým obdobím  roku 2002 (tabuľková príloha č. 10). Z uvedeného celkového priemerného počtu voľných pracovných miest bolo 2 965 pracovných miest určených pre absolventov škôl (nárast o 20 % v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku)  a 678 pracovných miest bolo vhodných pre občanov so ZPS (nárast o 61 % v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku). Na jedno voľné pracovné miesto v 1. polroku 2003 priemerne pripadlo 23  evidovaných nezamestnaných, čo je o 17 osôb menej ako v rovnakom období minulého roku. 

Koncom júna 2003 bolo nahlásených zamestnávateľmi 23 097 voľných pracovných miest, z toho 15,4 % bolo určených pre absolventov škôl a 3,0 % pre občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou. Najviac 4 440 voľných pracovných miest koncom júna 2003 bolo v Prešovskom kraji a najmenej 1 526 miest v Banskobystrickom kraji.

2.1.4 Aktívna politika trhu práce

V priebehu prvého polroka 2003 bolo na aktívnu politiku trhu práce (APTP) vynaložených 1 340,5 mil. Sk, čo predstavuje nárast oproti rovnakému obdobiu minulého roka o 23,5 %, kedy bolo na nástroje APTP vynaložených 1 085,8 mil. Sk.

Podiel prostriedkov určených na APTP z celkového objemu výdavkov na politiku trhu práce predstavoval v 1. polroku 2003 32,4 %, čo možno považovať za veľmi pozitívny trend, nakoľko za rovnaké obdobie minulého roku dosiahol podiel týchto prostriedkov na celkovom objeme výdavkov na politiku trhu práce iba 27,2 %. 

Vývoj príjmov a výdavkov na politiku trhu práce za obdobie
1.	polroka rokov  2002 a 2003 (v tis. Sk)
	1. polrok 2002	2002	1. polrok 2003	
   Výdavky spolu	3 999 268	8 695 613	4 138 571	
- Pasívna politika trhu práce	2 913 455	5 213 014	2 798 038	
  - Podpora v nezam.	2 091 427	3 756 225	2 032 914	
-Aktívna politika trhu práce	1 085 813	3 482 599	1 340 533	
  - Rekvalifikácie	190 287	487 586      	157 689	
  - Náhrady cestovných výdavkov *)	7 767	38 030	3 156	
  - Podpora nových dohodnutých pracovných miest	664 916	2 231 211	719 331	
        - DVPPMDN	92	328 798	3 743	
  - ZPS	142 038	      379 041	158 139	
  - Výdavky na podporu podnikateľských projektov zamestnanosti	
23 309	
44 594	
3 919	
  - Výdavky na podporu zamest. osobitných skupín občanov	28 839	167 213	160 793	
  - Výdavky na vypracovanie projektov na oživenie zamest.	0	0	454	
  - Výdavky na udržanie pracovných miest	1 342	2 635	363	
  - Ostatné výdavky	27 114	131 018	134 961	
  - Záväzky z dohôd uzatvorených do 31.12.1996	201	1 271	1 728	
Z výdavkov spolu na APTP				
- čerpanie z rozpočtu NÚP	1 076 633	3 109 707	1 340 533	
- čerpanie z účelovej dotácie ŠR	9 180	372 892	0	
            *) nový nástroj APTP v platnosti od r.2002
Prameň: Národný úrad práce

V rámci čerpania prostriedkov na APTP v 1. polroku  2003 boli financované:
•	záväzky z dohôd uzatvorených do 31. 12. 1996 za účelom vytvorenia spoločensky účelných pracovných miest v celkovom objeme 1 728 tis. Sk,
•	záväzky z dohôd uzatvorených do 31. 12. 2002 v zmysle zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. v  znení  neskorších  predpisov, t. j. prostriedky  na aktívne opatrenia v celkovom objeme  802 555  tis. Sk.
•	aktívne opatrenia realizované od 01. 01. 2003 v celkovom objeme 536 250  tis. Sk.
Z hľadiska regionálneho sa v sledovanom období  použilo najväčšie množstvo čerpaných finančných prostriedkov z celkového objemu prostriedkov na programy APTP v  Košickom (243 963 tis. Sk),v Prešovskom (230 123 tis. Sk), a Banskobystrickom (195 270 tis. Sk) kraji.

Najmenšie množstvo čerpaných prostriedkov na programy APTP bolo v 1. polroku 2003 v Bratislavskom (53 019 tis. Sk) a Trnavskom (105 526 tis. Sk) kraji. Regionálne rozloženie čerpania finančných prostriedkov na APTP je adekvátne úrovni regionálnej nezamestnanosti

               Objem prostriedkov čerpaných na programy APTP a percentuálny 
       podiel čerpaných prostriedkov na celkovom objeme čerpaných prostriedkov 
                                         za SR v členení podľa krajov
		             
Kraj	január – jún 2002	Január – jún 2003	
	Objem
prostriedkov	Podiel na výdavkoch za  SR	Objem prostriedkov	Podiel na výdavkoch za  SR	
Výdavky GR NÚP *	20 712	1,9	104 023	7,8	
Bratislavský	47 166	4,3	53 019	4,0	
     Trnavský	81 397	7,5	    105 526	7,9	
Trenčiansky	127 302	11,7	    120 668	9,0	
Nitriansky	115 563	10,6	    154 217	11,5	
Žilinský	132 333	12,2	    133 724	10,0	
Banskobystrický	155 712	14,3	    195 270	14,6	
Prešovský	208 741	19,2	    230 123	17,2	
Košický	196 887	18,1	    243 963	18,2	
SR spolu	    1 085 813	100,00	 1 340 533	       100,0	
               * Generálne riaditeľstvo Národného úradu práce, Prameň: Národný úrad práce
V sledovanom období najvyšší objem prostriedkov na aktívne opatrenia tvorili výdavky  na verejnoprospešné práce (236 838 tis. Sk),  na pracovné miesto u zamestnávateľa (211 515 tis. Sk),  na dohodnuté pracovné miesto na samozamestnanie (203 256 tis. Sk), na rekvalifikácie (157 689 tis. Sk)  a na zriadenie a prevádzku chránenej dielne a chráneného pracoviska (73 454 tis. Sk). Týchto päť nástrojov tvorilo  až 2/3 z celkovej sumy finančných prostriedkov  na APTP v prvom polroku 2003.

Výdavky na podporu aktívnej politiky trhu práce v období január až jún 2003 boli čerpané výlučne zo základného fondu z rozpočtu Národného úradu práce.

Okrem vynaložených finančných prostriedkov, ďalším dôležitým ukazovateľom, ktorý   poskytuje predstavu o význame alebo efektivite jednotlivých foriem aktívnej politiky trhu práce je počet vytvorených pracovných miest a počet umiestnených evidovaných nezamestnaných. Za prvý polrok 2003 sa prostredníctvom nástrojov aktívnej politiky trhu práce umiestnilo na vytvorených pracovných miestach 21 035 evidovaných nezamestnaných (v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku je to zníženie počtu umiestnených osôb o 16 122, t. j. o 43,4 p. b.).

Z hľadiska jednotlivých nástrojov APTP v prvom polroku 2003 najvyšší počet vytvorených pracovných miest sa realizoval najmä  prostredníctvom troch nástrojov a to: verejnoprospešných pracovných miest  (7 938 miest), pracovných miest na samozamestnanie (4 002 miest) a pracovných miest u zamestnávateľa (2 027 miest). V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúce roku došlo k podstatným zmenám, a to najmä k výraznému zníženiu počtu vytvorených verejnoprospešných pracovných miest (o 5 113 miest), verejnoprospešných pracovných miest  pre dlhodobo nezamestnaných (o 5 340 miest) a pracovných miest u zamestnávateľa ( o 2 757 miest).

Z hľadiska štruktúry nástrojov APTP bolo v prvom polroku 2003 najviac umiestnených evidovaných nezamestnaných prostredníctvom dohodnutých verejnoprospešných pracovných miest (8 484 osôb), dohodnutých pracovných miest na samozamestnanie (4 000 osôb) a dohodnutých pracovných miest u zamestnávateľa (3 939 osôb). Najvýraznejšie zníženie umiestnených evidovaných nezamestnaných na základe jednotlivých nástrojov aktívnej politiky trhu práce oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka bolo na verejnoprospešných pracovných miestach (menej umiestnených osôb o 5 720, verejnoprospešných pracovných miestach pre dlhodobo nezamestnaných (menej 5 396 osôb) a na dohodnutých pracovných miestach u zamestnávateľa (menej  o 4 458 osôb).

K pracovným miestam, ktoré sa vyznačujú stabilnejším charakterom (ich minimálna doba trvania je zákonom vymedzená na obdobie dvoch rokov), patria predovšetkým dohodnuté pracovné miesta na samozamestnanie a dohodnuté pracovné miesta  u zamestnávateľa (spolu umiestnených 7 939 osôb). Medzi stabilnejšie miesta patria ešte  miesta vytvorené pre zdravotne postihnuté osoby (zriadenie a prevádzka chránenej dielne a chráneného pracoviska a samozamestnávanie občana so ZPS, na ktorých bolo  umiestnených 1 105 osôb). Miesta s kratšou dobou trvania ako jeden rok sa vytvárajú väčšinou na základe ostatných nástrojov aktívnej politiky trhu práce.

Z aspektu umiestnenia evidovaných nezamestnaných prostredníctvom nástrojov APTP na dlhodobé a krátkodobé pracovné miesta vyplynulo, že v sledovanom období 2003  z celkového počtu 21 035  umiestnených evidovaných nezamestnaných bolo viac ako 2/5 (43 %) umiestnených  osôb na dlhodobé pracovné miesta a necelé 3/5  (57 %) na krátkodobé pracovné miesta. V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku došlo k nárastu počtu umiestnených osôb na dlhodobé  pracovné miesta až o 8 p. b., čo znamená presadzovanie pozitívnej tendencie. 

Na základe porovnania sledovaného obdobia roku 2003 oproti predchádzajúcemu obdobiu možno konštatovať najmä tieto podstatné zmeny: zvýšenie objemu finančných prostriedkov určených na aktívne nástroje politiky trhu práce (nárast o 23,5 percentných bodov), zlepšenie pomeru vynaložených finančných prostriedkov na aktívnu  politiku trhu práce k pasívnej v sledovanom období (32,4 : 67,6, pričom v rovnakom období predchádzajúceho roka bol tento pomer  27,2 :72,8) a zvýšenie počtu umiestnených evidovaných nezamestnaných prostredníctvom nástrojov APTP na dlhodobé pracovné miesta (nárast o 8 percentných , t.j. z 35% na  43 %). Tieto zmeny znamenajú presadzovanie pozitívneho trendu v aktívnej politike trhu práce.

2.2. Vývoj pracovných príjmov

Najvýznamnejšiu zložku pracovných príjmov predstavujú mzdy. Podľa údajov ŠÚ SR (podnikové výkazníctvo) priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca v národnom hospodárstve rástla pomalšie ako v predchádzajúcich dvoch rokoch. V porovnaní s rokom 2002 sa zvýšila o 6,2 % na 13 602 Sk. Jej prírastok bol o 3,4 percentuálneho bodu nižší ako v 1. polroku 2002.

Najvyššiu priemernú nominálnu mesačnú mzdu  mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní. Vyššia nominálna mesačná mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody, nehnuteľnosti a prenájom, verejná správa a obrana, ťažba nerastných surovín, doprava, pošty a telekomunikácie, priemyselná výroba a obchod. Najnižšiu priemernú nominálnu mesačnú mzdu mali zamestnanci v pôdohospodárstve, ostatných spoločenských službách , hoteloch a reštauráciách.

Štatistická odvetvová klasifikácia ekonomických činností	Priemerná nominálna mesačná mzda za       1. polrok	Index
1.polr.2003	
	2003 	1.polr.2002	
Národné hospodárstvo SR spolu	13 602	106,2	
   v tom 			
      Poľnohospodárstvo, poľovníctvo a lesníctvo	10 370	106,1	
      Rybolov a chov rýb	13 217	.	
      Priemysel 	14 736	107,0	
        ťažba nerastných surovín	15 721	105,1	
        priemyselná výroba	14 239	106,9	
        výroba a rozvod elektriny, plynu a vody	19 891	108,6	
      Stavebníctvo	11 300	104,9	
      Veľkoobchod a maloobchod; oprava motorových			
       vozidiel, motocyklov a spotrebného tovaru	13 830	103,9	
      Hotely a reštaurácie	10 906	110,5	
      Doprava, skladovanie, pošty a telekomunikácie	14 653	103,3	
      Finančné sprostredkovanie	30 618	111,8	
      Nehnuteľnosti, prenájom a obchodné činnosti	16 310	107,6	
      Verejná  správa a obrana; povinné sociál. zabezpečenie	16 241	107,5	
      Školstvo	11 230	109,1	
      Zdravotníctvo a sociálna pomoc	11 756	105,2	
      Ostatné spoločenské, sociálne a osobné služby 	10 370	106,1	
Prameň: ŠÚ SR

Nižší rast priemernej mesačnej nominálnej mzdy a vyšší prírastok spotrebiteľských cien sa prejavil v medziročnom poklese reálnej mzdy v kategórii domácností zamestnancov o 1 % a v kategórii domácnosti spolu o 1,4 %.

Z hľadiska veľkosti podnikov medziročný pokles priemernej nominálnej mzdy bol zaznamenaný len v malých podnikoch t.j. do 19 zamestnancov.
               Priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca 
podľa veľkostných skupín podnikov 1)     
Veľkostné skupiny podnikov
podľa počtu zamestnancov
 	Priemer. mesač. nominál. mzda za
 1. polrok 2003
(Sk)	Indexy
1.polrok.2003 1.polrok.2002	
		Nominálna
mzda	Reálna
mzda	
 PODNIKY  				
 0 - 9                             	11 891	97,1	90,2	
10 - 19	12 439	94,6	87,8	
20 - 49	12 985	100,1	92,9	
50 - 249	13 386	104,9	97,4	
250 - 499	14 039	113,2	105,1	
500 - 999	15 364	112,2	104,2	
1000 a viac	16 698	114,2	106,0	
 				
ŽIVNOSTNÍCI (odhad)	10 806	108,1	100,4	
 				
SPOLU	13 602	106,2	98,6	
Prameň: ŠÚ SR - Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR
1) podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; údaje upravené o štatistický odhad neevidovaných miezd

Medziročný rast priemernej mesačnej nominálnej mzdy bol zaznamenaný vo všetkých regiónoch SR v rozsahu od 4,4 % v Banskobystrickom kraji do 7,8 % v Trnavskom a Košickom kraji. Nadpriemerný rast priemernej mesačnej nominálnej mzdy bol zaznamenaný aj v Bratislavskom kraji o 7,1 % a Nitrianskom kraji o 6,4 %.

Na základe údajov z Informačného systému o priemerných zárobkoch (ISPZ) o cene práce, boli zrealizované podrobnejšie analýzy nasledujúcich aspektov:

a) Priemerný hodinový zárobok v podnikateľskej sfére.

Priemerný hodinový zárobok v SR v 2. štvrťroku 2003 v podnikateľskej sfére dosahoval 100,18 Sk/hod, čo oproti rovnakému obdobiu minulého roku (97,36 Sk/hod) predstavuje nárast o 2,8 %. Pričom zamestnanci v organizáciách podnikateľskej sféry s uzavretou kolektívnou zmluvou dosiahli v tomto štvrťroku priemerný hodinový zárobok vyšší (103,45 Sk) ako zamestnanci v organizáciách podnikateľskej sféry bez uzavretej  kolektívnej zmluvy (93,51 Sk).

Naďalej pretrvávajú rozdiely v priemerných hodinových zárobkoch podľa pohlaví. V 2. štvrťroku 2003 predstavoval priemerný zárobok žien v podnikateľskej sfére 74,84 % priemerného hodinového zárobku mužov.

Rozdiel medzi priemerným hodinovým zárobkom zamestnancov s prevažujúcim manuálnym charakterom a priemerným hodinovým zárobkom zamestnancov s prevažujúcim nemanuálnym charakterom v 2. štvrťroku 2003 predstavoval 50,45 Sk (v prospech zamestnancov s nemanuálnym charakterom).

b) Priemerná čistá mesačná mzda v podnikateľskej sfére a v štátnej a verejnej službe.

Priemerná čistá mesačná mzda v podnikateľskej sfére a v štátnej a verejnej službe v   2. štvrťroku 2003 predstavovala 12 118 Sk/mesiac, v tom v podnikateľskej sfére 12 499 Sk/mesiac a v štátnej a verejnej službe 10 567 Sk/mesiac. Rozdiely medzi minimálnymi a maximálnymi priemernými mesačnými zárobkami podľa vybraných charakteristík sú uvedené v nasledujúcich tabuľkách.

Podnikateľská sféra a štátna a verejná služba spolu - 12 118 Sk/mesiac
triedenia	minimum (v Sk/mesiac)	maximum (v Sk/mesiac)	
					
zamestnanie 	pomocníci a upratovači v nemocniciach, hoteloch	5 877	prezidenti a riaditelia veľkých spoločností	59 226	
vzdelanie	ukončené základné	8 894	vedecká výchova	21 794	
pohlavie 	ženy	10 220	muži	13 733	
vek	do 20 rokov	7 637	60 - a viac rokov	14 052	
kraj	Prešovský	10 064	Bratislavský	15 607	
právna forma	cirkevná organizácia	7 993	akciová spoločnosť	13 231	

Podnikateľská sféra - 12 499 Sk/mesiac
triedenia	minimum (v Sk/mesiac)	maximum (v Sk/mesiac)	
					
zamestnanie 	pomocníci a upratovači v nemocniciach, hoteloch	6 239	prezidenti a riaditelia veľkých spoločností	66 605	
vzdelanie	ukončené základné	9 362	vedecká výchova	31 498	
pohlavie	ženy	10 307	muži	13 962	
vek	do 20 rokov	7 744	60 - a viac rokov 	15 052	
kraj	Prešovský	10 084	Bratislavský	16 366	
právna forma	podnikateľ nezapís.v O.R.	8 443	zahraničná osoba	22 203	

Štátna a verejná služba - 10 567 Sk/mesiac
triedenia	minimum (v Sk/mesiac)	maximum (v Sk/mesiac)	
					
zamestnanie 	školníci	5 119	predst. obcí, vyšších úz. samospráv. celkov	27 761	
vzdelanie	ukončené základné	6 251	vedecká výchova	17 988	
vek	ženy	10 016	muži	11 857	
pohlavie	do 20 rokov	6 517	60 - a viac rokov	12 913	
kraj	Prešovský	10 012	Bratislavský	11 698	
právna forma	cirkevná organizácia	7 993	Sociálna a zdravotná poisťovňa	12 323	

	Z uvedeného vyplýva, že priemerný čistý mesačný príjem zamestnancov v podnikateľskej sfére je výraznejšie vyšší ako priemerný čistý mesačný príjem zamestnancov štátnej a verejnej služby. Priemerný čistý mesačný príjem zamestnancov štátnej a verejnej služby v 2. štvrťroku 2003 predstavoval 84,5% z priemerného čistého mesačného príjmu zamestnancov v podnikateľskej sfére.

Podiel zamestnancov v rámci podnikateľskej sféry, u ktorých bola priemerná hrubá mesačná mzda vyššia ako 19 tis. Sk predstavoval 22,6% a v rámci štátnej a verejnej služby bol podiel zamestnancov, ktorí dosahovali priemernú mesačnú mzdu nad 19 tis. Sk len 14,6%.

	Podiel zamestnancov v podnikateľskej, štátnej a verejnej službe, podľa pásiem hrubej mesačnej mzdy bez ohľadu na dĺžku pracovného úväzku (zamestnanci spolu = 100), je uvedený v nasledujúcich tabuľkách:
Podnikateľská sféra, štátna a verejná služba spolu
do 3 000 Sk	0,31 %	11 001  - 13 000 Sk	16,04 %	
3 001 -   5 000 Sk	1,26 %	13 001  - 15 000 Sk	13,07 %	
5 001 -   7 000 Sk 	5,99 %	15 001  - 17 000 Sk	8,90 %	
7 001 -   9 000 Sk	12,15 %	17 001  - 19 000 Sk	6,00 %	
9 001 - 11 000 Sk	15,59 %	19 001  a viac	20,69 %	

Podnikateľská sféra 
do 3 000 Sk	0,22 %	11 001  - 13 000 Sk	16,00 %	
3 001 -   5 000 Sk	1,10 %	13 001  - 15 000 Sk	12,92 %	
5 001 -   7 000 Sk 	5,10 %	15 001  - 17 000 Sk	8,77 %	
7 001 -   9 000 Sk	11,88 %	17 001  - 19 000 Sk	6,05 %	
9 001 - 11 000 Sk	15,69 %	19 001  a viac	22,26 %	

Štátna a verejná služba spolu
do 3 000 Sk	0,67 %	11 001  - 13 000 Sk	16,22 %	
3 001 -   5 000 Sk	1,91 %	13 001  - 15 000 Sk	13,64 %	
5 001 -   7 000 Sk 	9,62 %	15 001  - 17 000 Sk	9,43 % 	
7 001 -   9 000 Sk	13,25 %	17 001  - 19 000 Sk	5,79 %	
9 001 - 11 000 Sk	15,20 %	19 001  a viac	14,26 %	
 
	Podrobnejšie údaje o priemerných mesačných mzdách zamestnancov podľa druhu vlastníctva, hlavných tried zamestnaní, stupňa vzdelania a ďalších kritérií obsahujú tabuľkové prílohy č. 11-15.

2.3 Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci
	
	Bezpečnosť a ochrana zdravia zamestnancov pri práci patrí medzi základné práva zamestnancov vyplývajúca zo základných medzinárodných dokumentov ako  sú  Európska sociálna charta, dohovory Medzinárodnej organizácie práce, smernice EÚ v tejto oblasti, Ústava Slovenskej republiky a z národnej legislatívy.

	Z vyhodnotenia sledovaných štatistických údajov charakterizujúcich pracovnú úrazovosť a choroby z povolania za 1. polrok 2003 v porovnaní s prvými polrokmi za roky 1999 až 2002 vyplýva, že v uvedenej oblasti došlo k zlepšeniu sledovaných ukazovateľov v  absolútnych i relatívnych hodnotách, s výnimkou dĺžky pracovnej neschopnosti na jeden pracovný úraz.

	Základné sledované štatistické údaje o pracovných úrazoch a chorobách z povolania za prvé polroky rokov 1999 až 2003 sú uvedené v tabuľkovej prílohe č. 16.   

Pracovné úrazy

	V 1. polroku 2003 došlo v Slovenskej republike k ďalšiemu zlepšeniu výsledkov v oblasti pracovnej úrazovosti poklesom počtu prípadov pracovných úrazov na 100 zamestnancov takmer o 10 % (9,44%) v porovnaní s 1. polrokom 2002 a o takmer 30 % (27,28) v porovnaní s 1. polrokom 1999.
	Nepriaznivý vývoj je zaznamenaný v ukazovateli „Počet dní pracovnej neschopnosti na jeden prípad pre pracovný úraz“, vyjadrujúci závažnosť pracovných úrazov, keď sa zvýšil počet dní z 39,75 v 1. polroku 1999, na 42,28 v 1. polroku 2003. 

	Nepriaznivá situácia pri hodnotení pracovnej neschopnosti v dôsledku pracovných  úrazov vyjadrená ukazovateľom „Priemerné percento pracovnej neschopnosti pre pracovný úraz“  naďalej  pretrváva v družstevnom (0,288) a súkromnom (0,150) druhu vlastníctva, v odvetví ťažby a úpravy rúd (0,957), ťažby uhlia a rašeliny (1,150), ťažby nerastných surovín (0,796) a z hľadiska územného členenia v prešovskom kraji 0,156, banskobystrickom kraji 0,138, trenčianskom kraji 0,135,  oproti agregácií za SR (0,107).  		

Smrteľné pracovné úrazy

	Pozitívne výsledky boli zaznamenané aj v oblasti smrteľných pracovných úrazov, ktorých počet v 1. polrok 2003 poklesol oproti rovnakému obdobiu v 1. polroku  2001 o 5 % a oproti 1. polroku 1998 o viac ako 40% (41,54%).
Vysoký počet smrteľných pracovných úrazov v prepočte na 1 000 zamestnancov bol zaznamenaný v odvetví ťažby nerastných surovín a stavebníctva (0,09) a v odvetví stavebníctva (0,09). Agregácia v uvedenom ukazovateli za Slovenskú republiku v 1. polroku 2003 je 0,02 a je rovnaká ako v 1. polroku 2002.
Rizikové práce a choroby z povolania

	V 1. polroku 2003 pokračuje tendencia znižovania absolútneho počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce. V porovnaní s 1. polrokom  2002 došlo k zníženiu takmer o  6 % a oproti 1. polroku 1998 o viac ako 15 %. Relatívny ukazovateľ „Počet novohlásených chorôb z povolania na 1 000 zamestnancov“ sa ustálil za 1. polrok posledných troch rokov na počte 0,10.

	Najvyšší počet novohlásených chorôb z povolania   na 1 000 zamestnancov bol zaznamenaný v odvetví ťažby uhlia a rašeliny (6,26) a v odvetví ťažby energetických surovín (4,36). Agregácia za Slovensku republiku predstavuje 0,09 chorôb z povolania na 1 000 zamestnancov.

3.	Sociálne zabezpečenie

Systém sociálneho zabezpečenia sa v  1. polroku 2003 realizoval prostredníctvom dôchodkového zabezpečenia, nemocenského poistenia,  štátnej sociálnej podpory a sociálnej pomoci. 

Právna úprava úkonov v oblasti dôchodkového zabezpečenia a nemocenského poistenia  zostala v období 1. polroka roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 v zásade nezmenená. 

Národná rada SR dňa 17.6.2003 schválila zákon č. 222/2003 Z. z. o zvýšení dôchodkov v roku 2003 a o zmene a doplnení niektorých zákonov v oblasti sociálneho zabezpečenia, ktorý nadobudol účinnosť  1. júla 2003. Vplyv tohto zákona sa teda reálne odzrkadlí na sociálnej situácii obyvateľstva až v 2. polroku 2003.

Uvedeným zákonom boli dôchodky - starobný dôchodok, invalidný dôchodok, čiastočný invalidný dôchodok, dôchodok za výsluhu rokov, vdovský dôchodok a sirotský dôchodok priznané pred 1. januárom 2004 zvýšené o 6 %  mesačnej sumy dôchodku, na ktorú má občan nárok ku dňu, od ktorého sa dôchodok zvyšuje. Zároveň bola zvýšená najvyššia suma - výmera dôchodkov na 9219 Sk.

Vzhľadom na to, že oblasť nemocenského poistenia úzko súvisí s dôchodkovým zabezpečením, boli tieto oblasti upravované spoločne.

	V súčasnosti je predložený na rokovanie Národnej rady SR aj vládny návrh zákona o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

V oblasti doplnkového dôchodkového poistenia neboli v 1. polroku 2003 prijaté žiadne legislatívne úpravy.

	V oblasti štátnej sociálnej podpory schválila NR SR v hodnotenom období tieto zákony:
•	zákon č. 220/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 281/2002 Z. z. o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa v znení zákona č. 658/2002 Z. z. s účinnosťou od 25. júna 2003. Novela zákona len  posúva účinnosť poskytovania prídavku na dieťa a príspevku k prídavku na dieťa jedným subjektom - okresným úradom z  1. júla 2003 na 1. januára 2004.
•	zákon č. 341/2003 Z. z., ktorým sa mení zákon   č. 125/1998 Z. z. o životnom minime a o ustanovení súm na účely štátnych sociálnych dávok v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1. septembra 2003. Novela zákona vylučuje z príjmu na určenie súm životného minima všetky jednorazové štátne sociálne dávky, ako aj sociálne štipendiá a ostatné druhy štipendií študentov vysokých škôl.                        

	Podľa splnomocňovacieho ustanovenia v zákone č. 125/1998 Z. z. o životnom minime a o ustanovení súm na účely štátnych sociálnych dávok v znení neskorších predpisov vydalo MPSVR SR opatrenie č. 213/2003 Z. z. o úprave súm životného minima s účinnosťou od 1. júla 2003. Uvedeným opatrením sa zvýšili sumy životného minima z  3930 Sk na 4210 Sk, ak ide o jednu plnoletú fyzickú osobu, z 2750 Sk na 2940 Sk, ak ide o ďalšiu spoločne posudzovanú plnoletú fyzickú osobu alebo o zaopatrené neplnoleté dieťa a z 1780 Sk na 1910 Sk, ak ide o nezaopatrené dieťa.

V oblasti poskytovania sociálnej pomoci  došlo na začiatku roku 2003 k zásadným legislatívnym zmenám. S účinnosťou novely zákona č. 724/2002 Z.z., ktorou sa mení a dopĺňa zákon o sociálnej pomoci od 1. januára 2003 došlo k zásadným zmenám vo výške dávky sociálnej pomoci so zachovaním jej poskytovania na dvoch úrovniach, detailnejšie popísané v časti 3.4.1.
V súvislosti so znížením súm dávky sociálnej pomoci došlo k úprave zákona č. 125/1998 Z.z. o životnom minime a o ustanovení súm na účely štátnych sociálnych dávok v znení neskorších predpisov. Táto úprava sa dotýka príspevku na bývanie a paušálneho príspevku poskytovaného absolventovi školy počas absolventskej praxe. Oba tieto príspevky sa s účinnosťou od 1. januára 2003 nezapočítavajú do príjmu pre výpočet výšky dávky sociálnej pomoci. 
	V súčasnosti je v legislatívnom procese návrh zákona o zmiernení hmotnej núdze a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorým sa navrhuje vyčleniť hmotnú núdzu zo systému sociálnej pomoci. Účelom tohto návrhu zákona je upraviť právne vzťahy pri posudzovaní hmotnej núdze občana a poskytovaní dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi, ktorých cieľom je aktívnou účasťou občana a fyzických osôb, ktoré sa s občanom v hmotnej núdzi spoločne posudzujú, zabezpečiť základné životné podmienky a zmierniť hmotnú núdzu.

	Okrem hmotnoprávnej úpravy podmienok, za ktorých patrí občanovi dávka na zabezpečenie základných životných podmienok a príspevky na zmiernenie hmotnej núdze, návrh zákona upravuje aj pôsobnosť orgánov štátnej správy a obcí v oblasti zabezpečenia základných životných podmienok a zmiernenia hmotnej núdze. Navrhuje sa delená pôsobnosť tak, aby sa zmiernenie hmotnej núdze na regionálnej úrovni stalo efektívne, a to využitím princípu “byť bližšie k občanovi”. Prax ukázala, že tento princíp je možné efektívne využívať najmä za účasti obecných samospráv, ktoré sa na rozdiel od súčasnej právnej úpravy stanú nielen pozorovateľom, ale aktívnym spolučiniteľom pri zmiernení hmotnej núdze občana. Účinnosť tohto zákona sa navrhuje 1. januára 2004. 

Zákonom č. 724/2002 Z.z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1. januára 2003 sa výšky peňažných príspevkov na kompenzáciu a peňažného príspevku za opatrovanie  prestali viazať na mechanizmus životného minima a stanovili sa pevnou sumou.

	 V oblasti sociálnej pomoci sa s účinnosťou od  1. januára 2004 navrhujú dve nové úpravy zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov. Prvá navrhovaná úprava je realizovaná v rámci návrhu zákona o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Druhou navrhovanou úpravou je zmena a doplnenie zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, v rámci ktorej sa navrhuje upraviť oblasť poskytovania peňažných príspevkov na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia, ktorej zámerom je najmä vyššia miera adresnosti poskytovanej pomoci, aktivizácia občana smerom k podpore jeho integrácie (sociálnej inklúzie). Tento návrh zákona obsahuje aj zmeny a doplnenia v časti právnej úpravy sociálnych služieb, najmä z pohľadu prispôsobenia právnej úpravy presunu pôsobnosti z orgánov štátu na samosprávu a sprísnenia podmienok pri vykonávaní štátneho dozoru nad poskytovaním sociálnych služieb.

	3.1. Dôchodkové zabezpečenie 

Sociálna poisťovňa k 30.6.2003 vyplácala 1 449 321 dôchodkov (o 4695 viac ako k 30.6.2002) a od začiatku roka bolo na tento účel vynaložených 41 579 502  tis. Sk, čo predstavuje 6,3 %-ný nárast oproti čiastke vyplatenej na dôchodky za 1. polrok 2002. 
 
Najvýznamnejšou dávkou poskytovanou z dôchodkového zabezpečenia je starobný dôchodok. Tento dôchodok k 30.6.2003 poberalo  805 918 dôchodcov, z čoho 16 963 osôb poberalo pomerný starobný dôchodok. 

Priemerná  výška  vyplácaného  starobného  dôchodku  (sólo)   k  30.6.2003  bola     6 120  Sk, čo oproti  I. polroku 2002 predstavuje nárast o 5,5 %. Relácia priemernej výšky vyplácaného starobného dôchodku (sólo) k priemernej  mesačnej  mzde za I. polrok 2003 v hospodárstve  SR  k 30.6.2003 predstavovala približne  45 %. 
	
K 30.6.2003 bolo vyplatených  222 550  invalidných dôchodkov, čo oproti I. polroku 2002 predstavuje pokles o 0,36 %. Priemerná výška invalidného dôchodku (sólo) k 30.6.2003 činila 5 648 Sk mesačne, čo  v porovnaní s I. polrokom 2002 predstavuje nárast o 5,5  %.

K 30.6.2003 bolo vyplatených  69 944  čiastočných invalidných dôchodkov,  čo je oproti I. polroku 2002 o 400 dôchodkov viac. Priemerná výška čiastočného invalidného dôchodku (sólo) k 30.6.2003 činila 2 993 Sk mesačne, čo v porovnaní s I .polrokom 2002 predstavuje nárast o 5,1 %.

K 30.6.2003 boli vyplácané vdovské  dôchodky 301 420 osobám a od začiatku roka bolo na tento účel vynaložených celkom 4 618 472 tis. Sk. Vdovecké dôchodky ku koncu júna 2003 poberalo 3 217 osôb, ktorým bolo vyplatených 41 469 tis. Sk. Výška vdoveckého dôchodku sa od 1. júla 2002 zvýšila na  2 222  Sk mesačne. Priemerná výška vdovského dôchodku k 30.6.2003 (sólo) činila 4 069 Sk mesačne, čo je oproti I. polroku 2002 nárast o 4,1%.
 
K 30.6.2003 bolo vyplatených 34 154 sirotských dôchodkov  v celkovom objeme 379 794 Sk. Priemerná výška sirotského dôchodku (sólo) k 30.6.2003 predstavovala 1 806 Sk, čo oproti I. polroku 2002 znamená nárast o 4,6 %. 

Súčasný systém dôchodkového zabezpečenia chráni aj občanov vo vyššom veku (ktorí dovŕšili 65 rokov), alebo invalidných občanov, ktorých životné potreby nie sú zabezpečené,  a to formou poskytnutia sociálneho dôchodku ako dobrovoľnej dávky, ktorej výška je viazaná na výšku životného minima. K 30.6 2003 bolo vyplatených  5 087 sociálnych dôchodkov v celkovom objeme 123 419  tis. Sk,  čo predstavuje v porovnaní s I. polrokom 2002 pokles  o 229 dôchodkov.

Počty vyplácaných dôchodkov, výdavky na dôchodky a priemerné výšky podľa jednotlivých druhov dôchodkov k 30.6.2003 sú uvedené v tabuľkových prílohách č.17 a 19.
 
Doplnkové dôchodkové poistenie

	K 30.6.2003 doplnkové dôchodkové poistenie vykonávali štyri doplnkové dôchodkové poisťovne. Od vzniku poisťovní k 30.6.2003 je v systéme doplnkových dôchodkových poisťovní poistených 553 917 poistencov.  Príjmy poisťovní k tomu termínu dosiahli celkový objem 11 726 074,- Sk. 

	Celkový počet vyplatených dávok k 30.6.2003 bol 68 665 v  sume  1 218 345,- Sk. Na základe uvedených skutočností možno konštatovať, že systém doplnkového dôchodkového poistenia napreduje vo všetkých ukazovateľoch, čo je účelom reformy sociálneho poistenia.

	Aktuálne údaje o počte poistencov a hospodárení doplnkových dôchodkových poisťovní sú obsiahnuté v tabuľkovej prílohe č 20.
                      
	3.2 Nemocenské poistenie

Výdavky na tzv. systémové dávky nemocenského poistenia (nemocenské, podpora pri ošetrovaní člena rodiny, peňažná pomoc v materstve a vyrovnávaci príspevok v tehotenstve a materstve) v 1. polroku 2003 predstavovali čiastku 4 659 001 tis. Sk. Najvýznamnejšou dávkou poskytovanou v rámci nemocenského poistenia je nemocenské, na ktoré boli v sledovanom období vynaložené viac ako 3,9 mld. Sk, čo predstavovalo až takmer 84% z celkových výdavkov na systémové dávky nemocenského poistenia.

Na peňažnú pomoc v materstve bolo v hodnotenom období vynaložených 593 278 tis. Sk. Podpora pri ošetrovaní člena rodiny bola v danom období čerpaná v sume 152 575 tis. Sk a výdavky na vyrovnávací príspevok v materstve a tehotenstve predstavovali čiastku 205 tis. Sk.
Podrobnejšie údaje o jednotlivých ukazovateľoch nemocenského poistenia sú uvedené v tabuľkovej prílohe č. 21.

	3.3 Štátna  sociálna podpora
	
     Prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa. 
Uvedená dávka je z hľadiska počtu poberateľov a objemu vyplatených finančných prostriedkov najrozsiahlejšou dávkou štátnej sociálnej podpory. 
Prijatím zákona č. 281/2002 Z. z. o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa, sa zaviedlo s účinnosťou od 1.7.2002 poskytovanie prídavku na dieťa na všetky nezaopatrené deti bez ohľadu na príjem oprávnenej osoby a príjem s ňou spoločne posudzovaných osôb. S účinnosťou od 1.1.2003 sa zákonom č. 658/2002 Z.z. upravila výška prídavku na dieťa na 270 Sk mesačne na každé nezaopatrené dieťa a zaviedol sa príspevok k prídavku na dieťa v dvoch príjmových pásmach nasledovne:
•	ak príjem oprávnenej osoby a s ňou spoločne posudzovaných osôb neprevýši 1,37 násobok sumy vypočítanej podľa § 5 zákona č. 125/1998 Z. z. o životnom minime a o ustanovení súm na účely štátnych sociálnych dávok, je výška príspevku k prídavku na dieťa podľa veku dieťaťa:
do 6 rokov veku			410 Sk mesačne
od 6 do 15 rokov veku 		560 Sk mesačne
od 15 rokov veku 			620 Sk mesačne

•	ak príjem oprávnenej osoby a s ňou spoločne posudzovaných osôb prevýši 1,37 násobok a neprevýši 2,2 násobok sumy, vypočítanej podľa § 5 zákona č. 125/1998 Z.z. o životnom minime a o ustanovení súm na účely štátnych sociálnych dávok, je výška príspevku k prídavku na dieťa podľa veku dieťaťa:
do 6 rokov veku			210 Sk mesačne
od 6 do 15 rokov veku 		320 Sk mesačne
od 15 rokov veku 			350 Sk mesačne

V 1. polroku 2003 bolo u všetkých platiteľov prídavku na dieťa a príspevku k prídavku na dieťa vyplatených 4 589,9 mil. Sk pre priemerne mesačne 814 155 poberateľov na 1 375 484 nezaopatrených detí. V porovnaní s 1. polrokom 2002 je to nárast o 430,4 mil. Sk, v počte poberateľov o 321 094 a v počte nezaopatrených detí o 418 936. 

           Poberatelia prídavku na dieťa a príspevku k prídavku na dieťa na okresných úradoch sa na celkovom počte poberateľov u všetkých platiteľov prídavku na dieťa a príspevku k prídavku na dieťa podieľali 20,4 %, pričom na vyplatenej sume finančných prostriedkov sa podieľali 31 %. Prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa poskytovali v prvom polroku 2003 odbory sociálnych vecí na okresných úradoch v priemernom mesačnom počte pre 166 365 poberateľov, čo je o 25 574 viac ako v I. polroku 2002. Vyčerpalo sa pri tom cca 1 434 mil. Sk, čo predstavuje oproti 1. polroku 2002 nárast na vyplatených finančných prostriedkoch o cca 61,5 mil. Sk.

Príspevok k prídavku na dieťa bol v 1. polroku 2003 vyplatený na okresných úradoch v priemernom mesačnom počte pre 133 608 poberateľov, z toho pre 121 879 poberateľov v nižšom príjmovom pásme a pre 12 872 poberateľov vo vyššom príjmovom pásme. 

Najväčší počet poberateľov prídavkov na deti na okresných úradoch – odboroch soc. vecí mal v rámci krajov SR v 1. polroku 2003 Košický kraj – priemerne mesačne 32 008 poberateľov, najmenší počet poberateľov mal Bratislavský kraj – priemerne mesačne 8 419 poberateľov.

	Rast počtu poberateľov aj vyplatených prostriedkov na prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa súvisí s účinnosťou zákona č. 281/2002 Z. z. o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa od 1.7.2002, ktorým sa zaviedlo poskytovanie prídavku na dieťa na všetky nezaopatrené deti a s prijatím zákona č. 658/2002 Z. z., ktorým sa upravila s účinnosťou od 1.1.2003 výška prídavku na dieťa a zaviedol sa príspevok k prídavku na dieťa v dvoch príjmových pásmach. 

Vo vyššie uvedenej legislatívnej norme sa v § 18 doplnil dôvod na zastavenie výplaty prídavku na dieťa oprávnenej osobe a jeho poukázaní ďalšej oprávnenej osobe alebo obci, v prípade, že nevyužíva prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa na výchovu a výživu nezaopatreného dieťaťa, ak dieťa zanedbáva plnenie povinnej školskej dochádzky s účinnosťou od 1. januára 2003. 

Počet vydaných rozhodnutí o zastavení výplaty prídavku na dieťa a príspevku k prídavku na dieťa rodičovi, celkový počet detí, na ktoré sa poukazoval prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa obci a celkovú vyplatenú sumu finančných prostriedkov obci za I. polrok 2003 dokumentuje aj nasledovná tabuľka:
 										Mesiac	Počet vydaných rozhodnutí o zastavení výplaty PND* rodičovi	Celkový počet detí na ktoré sa PND poukazuje obci v mesiaci	Celková vyplatená suma obci v mesiaci	
Január	76	76	57 900	
Február	312	390	330 570	
Marec	623	1 004	808 790	
Apríl	670	1 665	1 327 350	
Máj	632	2 273	1 825 610	
Jún	653	2 946	2 296 210	
* prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa
          
	Z krajov SR dosiahol jednoznačne najvyšší počet detí, na ktoré sa prídavok a príspevok k prídavku na dieťa poukazuje obci a následne celkovú vyplatenú sumu finančných prostriedkov obci, Košický kraj, a to vo všetkých sledovaných mesiacoch, najnižšie uplatnenie vyššie uvedeného ustanovenia bolo zaznamenané v Bratislavskom kraji. Z okresov SR, najvyšší počet detí, na ktoré sa prídavok na dieťa a príspevok k prídavku na dieťa poukazuje obci, bolo zaznamenaných na okresnom úrade odbore sociálnych vecí Košice okolie.  

      Rodičovský príspevok

Rodičovský  príspevok je dávka štátnej sociálnej podpory, ktorou štát prispieva rodičovi na  zabezpečovanie osobnej starostlivosti a riadnej starostlivosti o dieťa  do  troch  rokov  veku  dieťaťa  alebo  o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do šiestich rokov veku dieťaťa. Táto dávka štátnej sociálnej podpory je upravená zákonom č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku, ktorým s účinnosťou od 1.11.2002 prešla výplata rodičovského príspevku od zamestnávateľov a pobočiek Sociálnej poisťovne výlučne do pôsobnosti odborov sociálnych vecí okresných úradov. 

	Zákonom č. 643/2002 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 280/2002 Z.z. o rodičovskom príspevku sa s účinnosťou od 1.1.2003 vylúčilo poskytovanie rodičovského príspevku rodičovi, ktorý zároveň poberá peňažnú pomoc v materstve a ustanovilo zánik nároku na rodičovský príspevok druhému rodičovi dovŕšením 3 mesiacov veku dieťaťa.
 
Výška rodičovského príspevku je 3 790 Sk mesačne. V prípade, že rodič v období, keď sa stará o dieťa vykonáva zároveň zárobkovú činnosť alebo poberá dávku nemocenského poistenia (okrem peňažnej pomoci v materstve) je výška rodičovského príspevku 1 200 Sk mesačne.

	Ak poberajú rodičovský príspevok obaja rodičia, po dobu jedného mesiaca má druhý rodič nárok na rodičovský príspevok vo výške 1 200 Sk mesačne.

	V 1. polroku 2003 bol vyplatený rodičovský príspevok priemerne mesačne 125 312 poberateľom, z toho 116 769 poberateľom vo výške 3 790 Sk a 8 543 poberateľom vo výške 1 200 Sk. Zároveň v 1 polroku 2003 poberalo spolu 22 885 druhých rodičov po dobu jedného mesiaca rodičovský príspevok vo výške 1 200 Sk. Vývoj počtu poberateľov rodičovského príspevku v hodnotenom období názorne zobrazený na nasledujúcom grafe:

Najväčší počet poberateľov rodičovského príspevku v rámci krajov SR mal v 1. polroku 2003 Prešovský kraj – priemerne mesačne 22 960 poberateľov, najmenší počet poberateľov mal Bratislavský kraj – priemerne mesačne 10 718 poberateľov. Najväčší počet poberateľov rodičovského príspevku pre druhých rodičov, ktorí poberali rodičovský príspevok po dobu jedného mesiaca, zaznamenal Žilinský kraj.

Z celkového počtu poberateľov rodičovského príspevku poberalo zároveň dávku sociálnej pomoci priemerne mesačne 12 326 poberateľov, čo predstavuje 9,8 %. 

	V 1. polroku 2003 bolo na rodičovský príspevok vyplatených spolu cca 2 858,7 mil. Sk, z toho 2 753,3 mil. Sk vo výške 3 790 Sk, 72,4 mil. Sk vo výške 1 200 Sk a 27,5 mil. Sk vo výške 1 200 Sk druhému rodičovi.  
 
	Pokles počtu poberateľov aj vyplatených prostriedkov na rodičovský príspevok od mesiaca január 2003 súvisí s účinnosťou zákona č. 643/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku, ktorým sa zrušilo poskytovanie rodičovského príspevku pre súčasných poberateľov peňažnej pomoci v materstve a skrátilo obdobie, do kedy si môže druhý rodič uplatniť nárok na rodičovský príspevok.

Príspevok na bývanie             

Od 1.1.2000 nadobudol účinnosť zákon č.300/1999 Z. z. o príspevku na bývanie. Touto dávkou štátnej sociálnej podpory prispieva štát nízko príjmovým domácnostiam na úhradu výdavkov spojených s užívaním bytu alebo rodinného domu v závislosti od počtu osôb trvalo užívajúcich byt alebo rodinný dom. 

Výška príspevku na bývanie je rozdiel medzi sumou minimálnych výdavkov na bývanie a súčinom koeficientu zaťaženosti príjmu spoločne posudzovaných osôb výdavkami spojenými s bývaním a príjmu spoločne posudzovaných osôb. Nariadením vlády Slovenskej republiky č. 92/2001 Z. z. z 21. februára 2001 bola upravená výška koeficientu zaťaženosti z 0,3 na 0,29.     
                
 Výška minimálnych výdavkov na bývanie je diferencovaná podľa počtu osôb užívajúcich byt, v ktorom sú prihlásené k trvalému pobytu. Vyššie uvedeným Nariadením vlády Slovenskej republiky sa s účinnosťou od 1.7.2001 upravili aj sumy minimálnych výdavkov na bývanie na zohľadnenie cenových úprav nákladov na bývanie uskutočnených k 1.2.2001.

Výška minimálnych výdavkov na bývanie je od 1.7.2001 nasledovná:
1 680 Sk mesačne pre jednočlennú rodinu
2 090 Sk mesačne pre dvojčlennú rodinu
2 490 Sk mesačne pre trojčlennú rodinu
2 900 Sk mesačne pre štyri a viac člennú rodinu 

V prvom polroku 2003 dosiahol priemerný  mesačný počet poberateľov príspevku na bývanie 61 058 osôb, čo je o 2 499 priemerne mesačne menej ako v rovnakom období roku 2002.  Mierny pokles počtu poberateľov je predovšetkým dôsledkom neuskutočnených úprav minimálnych výdavkov na bývanie a koeficientu zaťaženosti príjmu spoločne posudzovaných osôb výdavkami spojenými s bývaním  v roku 2002.  

Celková vyplatená suma tejto dávky štátnej sociálnej podpory k 30.6. 2003 dosiahla sumu 452,3 mil. Sk, čo predstavuje pokles oproti 1. polroku 2002 o cca 4 mil. Sk.

Z celkového priemerného mesačného počtu poberateľov príspevku na bývanie v 1. polroku 2003  (61 058) poberalo dávku sociálnej pomoci 32 527 poberateľov, čo predstavuje 53,3 % . Oproti 1. polroku 2002 je to o 1,3 p. b. menej.

Najväčší počet poberateľov v rámci krajov SR mal v 1. polroku 2003 Nitriansky kraj – priemerne mesačne 12 112 poberateľov, najmenej Bratislavský kraj – priemerne mesačne 1 835 poberateľov. 

Podľa druhu bývania najväčší počet poberateľov bolo vlastníkov rodinného domu, potom nasledovali nájomcovia a najmenej bolo vlastníkov bytu.

     Príspevok pri narodení dieťaťa 

Je jednorazovou dávkou štátnej sociálnej podpory, legislatívne upravenou zákonom č. 235/1998 Z.z. o príspevku pri narodení dieťaťa a o príspevku rodičom, ktorým sa súčasne narodili 3 deti alebo viac detí alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá, ktorou štát prispieva na pokrytie výdavkov spojených so zabezpečením nevyhnutných potrieb novorodenca. 

Výška príspevku na jedno dieťa je 3 110 Sk. Ak sa súčasne narodili 3 deti alebo viac detí a najmenej dve z nich sa dožili 28 dní, zvyšuje sa príspevok o jednu polovicu vyššie uvedenej sumy na každé dieťa, ktoré sa dožilo 28 dní.

Príspevok pri narodení dieťaťa bol poskytnutý v prvom polroku 2003 spolu 20 199 občanom. Je to o 4 279 poberateľov menej ako v 1. polroku 2002. Finančné prostriedky vyplatené na príspevok pri narodení dieťaťa dosiahli sumu cca 75,996 mil. Sk, čo je o cca 1,1 mil. Sk menej ako v 1. polroku 2002. Uvedený pokles súvisí predovšetkým so znížením počtu živonarodených detí.

 Najväčší počet poberateľov príspevku pri narodení mal v rámci krajov SR v 1. polroku 2003  Prešovský kraj - priemerne mesačne 735 poberateľov, najmenej poberateľov mal Trenčiansky kraj – priemerne mesačne 362 poberateľov.

         Príspevok rodičom, ktorým sa súčasne narodili 3 deti alebo viac detí alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá je dávkou štátnej sociálnej podpory, ktorou štát prispieva raz za rok rodičom alebo oprávneným osobám na zvýšené výdavky v súvislosti so starostlivosťou o súčasne narodené 3 deti alebo viac detí alebo v priebehu dvoch rokov opakovane narodené dvojčatá. 

	Výška príspevku rodičom na jedno dieťa je nasledovná:
do 6 rokov veku                        2 160 Sk 
od 6 do 15 rokov veku              2 660 Sk 
od15 rokov veku		   2 840 Sk	

 	V 1. polroku 2003 bol príspevok rodičom vyplatený pre 46 poberateľov, čo je nárast o 4 poberateľov oproti 1. polroku 2002. Vyplatená suma na tento príspevok činila cca 347 tis. Sk, čo je o cca 51 tis. Sk menej ako v 1. polroku 2002.

         Zaopatrovací príspevok 

Je opakovanou dávkou štátnej sociálnej podpory poskytovanou na uspokojovanie základných životných potrieb členov rodiny vojaka alebo iných osôb výživou odkázaných na vojaka vykonávajúceho základnú alebo náhradnú službu v ozbrojených silách SR alebo občana v čase výkonu civilnej služby. 

	Od 1. januára 1999, kedy nadobudol účinnosť zákon č. 236/1998 Z. z. je výška zaopatrovacieho príspevku nasledovná: 
dieťa od 0-6 rokov veku		680 Sk mesačne
dieťa od 6-15 rokov veku		830 Sk mesačne
dieťa od 15 rokov veku		890 Sk mesačne
manželka resp. iná osoba	         1 050 Sk mesačne

V 1. polroku 2003 bol zaopatrovací príspevok poskytnutý priemerne mesačne na dieťa 121 osobám (oproti 1. polroku 2002 menej o 54 poberateľov) a na manželku priemerne mesačne 98 osobám (oproti predchádzajúcemu polroku menej o 100 poberateľov). Výdavky na zaopatrovací príspevok v  prvom polroku 2003 dosiahli cca  1,319 mil. Sk, čo oproti prvému polroku 2002 predstavuje pokles o 0,530 mil. Sk.

Vývoj nákladov na uvedenú dávku najvýraznejšie ovplyvňuje demografický vývoj, a to tak z hľadiska počtu osôb vykonávajúcich základnú alebo náhradnú vojenskú službu alebo civilnú službu, ako aj z hľadiska počtu osôb, ktorým sa zaopatrovací príspevok poskytuje. 

      Príspevok na pohreb 

Je s účinnosťou od 1.1.1999 dávkou štátnej sociálnej podpory  legislatívne upravenou zákonom č.238/1998 Z.z.. Uvedenou dávkou štát priamo prispieva na  úhradu výdavkov spojených so zabezpečením pohrebu zomretého. Výška príspevku na pohreb je 2 100 Sk.

V 1. polroku 2003 bol príspevok na pohreb vyplatený spolu 26 299 občanom, čo je o 423 poberateľov viac ako v 1. polroku 2002. Finančné prostriedky vyplatené na tento príspevok dosiahli sumu 55,489 mil. Sk, čo je oproti 1. polroku 2002 viac o 0,878 mil. Sk. Počet poberateľov je s účinnosťou od 1.1.1999 ovplyvnený len demografickým ukazovateľom – úmrtnosťou obyvateľstva, ktoré má na území SR trvalý alebo dlhodobý pobyt.
      Príspevky pestúnskej starostlivosti 

	Príspevky pestúnskej starostlivosti slúžia na uspokojenie základných životných potrieb detí zverených do pestúnskej starostlivosti alebo opatrovníctva a odmena pestúna je forma ohodnotenia jeho starostlivosti o zverené dieťa. Legislatívne sú príspevky pestúnskej starostlivosti upravené zákonom č. 265/1998 Z.z. o pestúnskej starostlivosti v znení neskorších predpisov. 

Výška jednorazového príspevku na úhradu potrieb dieťaťa, ktorým sa prispieva hlavne na materiálne vybavenie dieťaťa, na jeho ošatenie, vybavenie nevyhnutným nábytkom pri jeho zverení do pestúnskej starostlivosti je nasledovná:
do 6 rokov veku			5 400 Sk
od 6-15 rokov veku			6 640 Sk
od 15 rokov veku			7 080 Sk

	Výška jednorázového príspevku pri zániku pestúnskej starostlivosti dosiahnutím plnoletosti dieťaťa je 7 080 Sk a prispieva sa ním na výdavky dieťaťa spojené s jeho osamostatňovaním sa.

V 1. polroku 2003 bol jednorazový príspevok na úhradu potrieb dieťaťa vyplatený 318 poberateľom, čo je o 12 poberateľov viac ako v 1. polroku 2002. Vyplatené finančné prostriedky na tento príspevok činili cca 2 512 tis. Sk, čo predstavuje oproti 1. polroku 2002 nárast o 174 tis. Sk.

	Účelom opakovaného príspevku na úhradu potrieb dieťaťa je pravidelne prispievať na starostlivosť o dieťa zverené do pestúnskej starostlivosti. Jeho výška je nasledovná:
do 6 rokov veku			2 160 Sk mesačne
od 6-15 rokov veku			2 660 Sk mesačne
od 15 rokov veku			2 840 Sk mesačne. 
	Ak dieťa poberá dôchodok alebo má súdom určené výživné od svojho pestúna, patrí mu opakovaný príspevok vo výške rozdielu medzi týmto príspevkom a sumou dôchodku alebo výživného.

V 1. polroku 2003 bol opakovaný príspevok v pestúnskej starostlivosti vyplatený priemerne mesačne 2 089 poberateľom, čo je oproti 1. polroku 2002 nárast o 96 poberateľov. Vyplatené finančné prostriedky na tento príspevok predstavovali v 1. polroku 2003 sumu cca 35 499 tis. Sk, čo predstavuje nárast oproti 1. polroku 2002 o 1 753 tis. Sk.

      Odmena pestúna
 
	Pestún má nárok za výkon pestúnskej starostlivosti na odmenu pestúna až do zániku pestúnskej starostlivosti. Jeho výška je za každé zverené dieťa do pestúnskej starostlivosti 1320 Sk mesačne.

	V 1. polroku 2003 bola odmena pestúna vyplatená priemerne mesačne 2 486 poberateľom, čo predstavuje oproti 1. polroku 2002 nárast o 90 poberateľov. Vyplatené finančné prostriedky na tento príspevok predstavovali sumu cca 25 899 tis. Sk, čo predstavuje nárast oproti 1. polroku 2002 o 1 292 tis. Sk.

	Spolu na všetky dávky štátnej sociálnej podpory bolo v 1. polroku 2003 vyplatených cca 7 354 001 tis. Sk pre priemerne mesačne 1 017 619 poberateľov. Podrobnejšie sú uvedení poberatelia dávok štátnej sociálnej podpory a vyplatené finančné prostriedky na tieto dávky v tabuľkovej prílohe č. 22.

	3.4 Poskytovanie sociálnej pomoci

3.4.1 Riešenie hmotnej núdze dávkou sociálnej pomoci

Ústava Slovenskej republiky v článku 39 garantuje pre každého občana v hmotnej núdzi zabezpečenie základných životných podmienok. Bližšie podmienky tejto garancie sú premietnuté v zákone č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov. Jedným z nástrojov sociálnej pomoci, ktorá sa poskytuje občanovi v hmotnej núdzi v zmysle predmetného zákona, je dávka sociálnej pomoci.
S účinnosťou novely zákona č. 724/2002 Z.z., ktorou sa mení a dopĺňa zákon o sociálnej pomoci od 1. januára 2003 došlo k zásadným zmenám vo výške dávky sociálnej pomoci so zachovaním jej poskytovania na dvoch úrovniach:

•	Dávkou sociálnej pomoci sa občanovi, ktorý je v hmotnej núdzi zo subjektívnych dôvodov, doplní jeho príjem,
•	ak ide o plnoletú fyzickú osobu,  do sumy  1 450,- Sk.

•	Dávkou sociálnej pomoci sa občanovi, ktorý je v hmotnej núdzi z objektívnych dôvodov, doplní jeho príjem v kalendárnom mesiaci,  
•	ak ide o plnoletú fyzickú osobu do sumy 2 900 Sk, 
•	ak ide o zaopatrené neplnoleté dieťa do sumy 1 000 Sk,
•	ak ide o nezaopatrené dieťa do sumy 1 600 Sk.
Ďalšia zmena nastala v ustanovení maximálnej hranice poskytnutej dávky sociálnej pomoci, a to v sume 10.500 Sk
V súvislosti so znížením súm dávky sociálnej pomoci došlo k úprave zákona č. 125/1998 Z.z. o životnom minime a o ustanovení súm na účely štátnych sociálnych dávok v znení neskorších predpisov. Táto úprava sa dotýka príspevku na bývanie a paušálneho príspevku poskytovaného absolventovi školy počas absolventskej praxe. Oba tieto príspevky sa s účinnosťou od 1. januára 2003 nezapočítavajú do príjmu pre výpočet výšky dávky sociálnej pomoci. 
Vyššie uvedené zmeny sa prejavili v znížení počtu poberateľov dávky sociálnej pomoci ako aj následne v čerpaní finančných prostriedkov na dávku sociálnej pomoci

Priemerný mesačný počet poberateľov dávky sociálnej pomoci (ďalej len „DSP“) v 1. polroku 2003 predstavoval 289 519 poberateľov a za týmto účelom boli vynaložené finančné prostriedky vo výške 4,5 mld Sk. Oproti 1. polroku 2002 sa počet poberateľov DSP znížil o 40 148 poberateľov, čo predstavuje pokles cca o 12,2%. Čerpanie finančných prostriedkov na predmetnú dávku sa v porovnaní s rovnakým obdobím znížilo cca o 1,4 mld Sk, čo predstavuje cca 23,3%-né zníženie.

Porovnanie vývoju počtu poberateľov DSP za I. polrok 2002 a 2003 je znázornené na nasledujúcom grafe:

Priemerná výška mesačnej DSP v 1. polroku 2003 poklesla na 2605 Sk,  oproti rovnakému obdobiu o 12,6%, absolútne o 376,- Sk. Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľkovej prílohe č. 23.

Pri započítavaní celkového počtu vyživovaných osôb poberateľmi DSP v I. polroku 2003 bolo v hmotnej núdzi 561 123 osôb. Podrobnejší prehľad podľa okresov je v tabuľkovej prílohe č. 23. Podiel občanov v hmotnej núdzi na celkovom počte obyvateľov dosiahol 10,4% a oproti rovnakému obdobiu minulého roku poklesol  o 1,5 percentuálneho bodu. 

Z priemerného počtu poberateľov DSP v 1. polroku 2003 bola DSP poskytnutá priemerne v mesiaci 4 458 občanom preddavkovo (pokles oproti 1. polroku 2002 o 768 osôb), 179 občanom vo vecnej forme (nárast o 71 osôb) a 3 158 občanom ako dávka nahrádzajúca výživné (pokles o 620 osôb). 

Ako už bolo vyššie uvedené DSP sa poskytuje občanom v hmotnej núdzi v dvoch úrovniach, a to zo subjektívnych dôvodov a z objektívnych dôvodov. V 1. polroku 2003 bolo z priemerného mesačného počtu poberateľov DSP 164 084 poberateľov (57%) v hmotnej núdzi zo subjektívnych dôvodov a 125 403 poberateľov (43%) v hmotnej núdzi z objektívnych dôvodov. Čerpanie finančných prostriedkov na DSP poskytovanú občanom v hmotnej núdzi zo subjektívnych dôvodov bolo 2, 16 mld  Sk  a pre občanov v hmotnej núdzi z objektívnych dôvodov 2,36 mld Sk. 

V porovnaní s predchádzajúcim polrokom došlo k zmene percentuálneho zastúpenia poberateľov DSP v hmotnej núdzi zo subjektívnych dôvodov (57%) a poberateľov  DSP v hmotnej núdzi  z objektívnych dôvodov (43%).

Najpočetnejšími skupinami občanov v hmotnej núdzi zo subjektívnych dôvodov sú
•	občania, ktorí sú evidovaní na úrade práce ako nezamestnaní viac ako 24 mesiacov
•	občania, ktorí neplatili príspevok na poistenie v nezamestnanosti 
•	občania, ktorí ukončili pracovný pomer bez vážnych dôvodov
•	absolventi škôl, ktorí ukončili prípravu na budúce povolanie a neplatili príspevok na poistenie v nezamestnanosti

V prípade občanov v hmotnej núdzi z objektívnych dôvodov, najpočetnejšou skupinou sú občania, ktorí ukončili pracovný pomer bez vlastného pričinenia, ide väčšinou o práce, ktoré sa uzatvárajú na dobu určitú. Ďalšou početnou skupinou sú občania starajúci sa o nezaopatrené dieťa.

Z celkového priemerného počtu 289 519 poberateľov DSP v 1. polroku  bolo 188 480 jednotlivcov, 11 847 rodín bez detí a 89 160 rodín s deťmi. Z uvedeného vyplýva, že najviac je zastúpená skupina jednotlivcov, t.j. samostatne posudzovaných občanov.  

Ďalšou najpočetnejšou skupinou  sú rodiny s deťmi a tie sa členia na úplné rodiny a neúplné rodiny. Za 1. polrok 2003 bolo priemerne evidovaných 61 598 úplných rodín a 27 562 neúplných rodín, t.j. s jedným dospelým členom. Ďalšou zaujímavou skupinou sú nezaopatrené detí, ktoré sa posudzujú v rámci rodiny nachádzajúcej sa v hmotnej núdzi, ich priemerný počet za uvedené obdobie bol 198 775 z celkového počtu osôb v hmotnej núdzi na Slovensku. 

Percentuálny podiel skupín poberateľov DSP za 1. polrok 2003  je znázornený na nasledujúcom grafe:

	Percentuálne zastúpenie jednotlivých skupín sa oproti predchádzajúcemu obdobiu nezamenilo, je rovnaké.

Z regionálneho pohľadu bol najvyšší podiel občanov v hmotnej núdzi na celkovom počte obyvateľov v 1. polroku 2003 zaznamenaný v Košickom, Prešovskom a Banskobystrickom kraji. Podrobnejšie údaje aj za okresnú úroveň obsahuje tabuľková príloha č. 24.

	Hmotná núdza je odrazom miery nezamestnanosti na Slovensku. Evidentne je to vidieť z porovnania podielu občanov v hmotnej núdzi z celkového počtu obyvateľov podľa krajov v SR a miery nezamestnanosti v rámci jednotlivých krajov v SR.

V 1. polroku 2003 bolo z celkového priemerného mesačného počtu poberateľov DSP  261 233 poberateľov evidovaných na úradoch práce, čo predstavuje 90% podiel. Podrobnejšie údaje v členení podľa okresov obsahuje tabuľková príloha č. 25. Celková miera nezamestnaností za uvedené obdobie dosiahla 16%, čo sa prejavilo aj v znížení počtu poberateľov dávky sociálnej pomoci a taktiež v celkovej evidovanej miere hmotnej núdze. 

3.4.2 Účelové peňažné dávky sociálnej starostlivosti pre ťažko zdravotne postihnutých (ŤZP) občanov a starých občanov a peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ŤZP a peňažný príspevok za opatrovanie 

V prvom polroku roku 2003 bola riešená pomoc občanom s ťažkým zdravotným postihnutím na základe dvoch platných právnych úprav, ktoré kompenzujú sociálne dôsledky ťažkého zdravotného postihnutia. Prvou je vyhláška č.151/1998 Zb. v znení neskorších predpisov, v zmysle ktorej účelové peňažné dávky sociálnej starostlivosti pre ťažko zdravotne postihnutých občanov a starých občanov budú naďalej poskytované do 31.12.2003. Druhou právnou úpravou je zákon č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, ktorá zakotvuje pomoc občanom s ťažkým zdravotným postihnutím aj formou peňažných príspevkov na kompenzáciu a peňažného príspevku za opatrovanie.

Účelové peňažné dávky sociálnej starostlivosti pre ŤZP občanov a starých občanov

V prvom polroku roku 2003 priemerný mesačný počet poberateľov účelových peňažných dávok sociálnej starostlivosti pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím a starých občanov predstavoval 60 014 občanov. V porovnaní s prvým polrokom roku 2002 priemerný mesačný počet poberateľov  poklesol o 23 061 občanov. Uvedená skutočnosť následne ovplyvnila objem vynaložených finančných prostriedkov na účelové peňažné dávky tak, že ich pokles za prvý polrok roku 2003 ( 265 056 tis. Sk) v porovnaní s prvým polrokom 2002    (380 871,7 tis. Sk) predstavoval 115 815,7 tis. Sk.
          
Klesajúcu tendenciu poskytovania účelových peňažných dávok sociálnej starostlivosti pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím a starých občanov ovplyvnila najmä tá skutočnosť,  že poberatelia týchto dávok si uplatnili  nárok na kompenzácie v zmysle zákona o sociálnej pomoci. 
	
Peňažné príspevky na kompenzáciu a peňažný príspevok za opatrovanie

Zákonom č. 724/2002 Z.z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1. januára 2003 sa výšky peňažných príspevkov na kompenzáciu a peňažného príspevku za opatrovanie  prestali viazať na mechanizmus životného minima a stanovili sa pevnou sumou. U väčšiny peňažných príspevkov boli znížené ich výšky, ako aj sprísnené podmienky ich poskytovania. Zo systému zvýšených výdavkov bolo vypustené zohľadňovanie zvýšených výdavkov súvisiacich so zabezpečením prevádzky pomôcky. Kompenzácia zvýšených výdavkov na zabezpečenie prostriedkov osobnej a bytovej hygieny a kompenzácia zvýšených výdavkov súvisiace s opotrebovaním šatstva, bielizne, obuvi a bytového zariadenia bola zlúčená do jedného peňažného príspevku. 

	V prvom polroku roku 2003 boli kompenzované sociálne dôsledky ťažkého zdravotného postihnutia mesačne v priemere 142 009 občanom formou peňažných príspevkov         na kompenzáciu a peňažného príspevku za opatrovanie. V porovnaní s prvým polrokom roku 2002 vzrástol ich počet o 31 433 občanov. Tento nárast následne ovplyvnil objem vynaložených finančných prostriedkov, ktorý v prvom polroku roku 2003 v porovnaní s prvým polrokom roku 2002 vzrástol o 162 664 tis. Sk a predstavoval sumu 2 103 150 tis. Sk.
	
Peňažné príspevky na kompenzáciu a peňažný príspevok za opatrovanie zoradené podľa priemerného mesačného počtu poskytnutých peňažných príspevkov v prvom polroku roku 2003 znázorňuje nasledujúca tabuľka:
Názov peňažného príspevku na kompenzáciu	Priem. mes. počet  peňažných príspev.	
peňažný príspevok na kompenzáciu zvýšených výdavkov  	152 728	
peňažný príspevok za opatrovanie	26 424	
peňažný príspevok na osobnú asistenciu	3 826	
peňažný príspevok na prepravu	1 526	
peňažný príspevok na zaobstaranie pomôcky	264	
peňažný príspevok na úpravu bytu, rodinného domu, alebo garáže	189	
peňažný príspevok na kúpu osobného motorového vozidla	64	
peňažný príspevok na opravu pomôcky	19	

Priemerný mesačný počet jednotlivých peňažných príspevkov na kompenzáciu zvýšených výdavkov poskytnutých za 1. polrok roku 2003 znázorňuje nasledujúca tabuľka:

Peňažné príspevky na kompenzáciu zvýšených výdavkov
	Priem. mes. počet  peňaž. príspevkov	
súvisiacich s hygienou alebo s opotrebovaním šatstva, bielizne, obuvi             a bytového zariadenia 	82 536	
na diétne stravovanie 	40 364	
súvisiacich s zabezpečením prevádzky osobného motorového vozidla 	29 706	
súvisiacich so zabezpečením prevádzky pomôcky 	67	
súvisiacich so starostlivosťou o psa so špeciálnym výcvikom 	55	
Spolu	152 728	
Pozn:  Peňažný príspevok na kompenzáciu zvýšených výdavkov súvisiacich so zabezpečením prevádzky pomôcky bol vyplácaný z dôvodu doplatku za obdobie do 31. 12. 2002.
	
V prvom polroku roku 2003 vzrástol priemerný mesačný počet poskytnutých peňažných príspevkov  v porovnaní s prvým polrokom roku 2002 u peňažného príspevku na kompenzáciu zvýšených výdavkov o 15 046, u peňažného príspevku za opatrovanie           o 10 617 a u peňažného príspevku na osobnú asistenciu o 550 priemerne mesačne poskytnutých peňažných príspevkov. Pokles poskytnutých peňažných príspevkov v prvom polroku roku 2003 v porovnaní s prvým polrokom roku 2002 nastal u peňažného príspevku na zaobstaranie pomôcky o 159 a u peňažného príspevku na kúpu osobného motorového vozidla o 75 poskytnutých peňažných príspevkov v priemere za mesiac. U ostatných typov peňažných príspevkov sa v sledovanom období neprejavili významnejšie zmeny. 

	Na rast celkového počtu poberateľov peňažných príspevkov mal vplyv prechod poberateľov sociálnych dávok pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím zo systému účelových peňažných dávok do nového systému sociálnej pomoci ako aj nárast o nových občanov s ťažkým zdravotným postihnutím, ktorí neboli do prijatia zákona o sociálnej pomoci (v časti týkajúcej sa kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia účinnej od 1. júla 1999) riešení v žiadnom systéme. Klesajúce počty poskytnutých peňažných príspevkov na kúpu osobného motorového vozidla a peňažných príspevkov na zaobstaranie pomôcky sú dôsledkom jednak sprísnenia podmienok poskytovania týchto peňažných príspevkov, ako aj toho, že od 1. júla 1999 boli poskytovaním uvedených peňažných príspevkov už priebežne kompenzované sociálne dôsledky občanov s ťažkým zdravotným postihnutím a to na obdobie 7, resp. 3 rokov. 

Objem finančných prostriedkov na jednotlivé peňažné príspevky na kompenzáciu a peňažný príspevok za opatrovanie k 30. 6. 2003 znázorňuje nasledujúca tabuľka:
Názov peňažného príspevku na kompenzáciu	Výdavky v tis. Sk	
peňažný príspevok za opatrovanie  	      1 177  854 	
peňažný príspevok na kompenzáciu zvýšených výdavkov	   533  477	
peňažný príspevok na osobnú asistenciu	         163  348	
peňažný príspevok na úpravu bytu, rodinného domu, alebo garáže	           85  075	
peňažný príspevok na kúpu osobného motorového vozidla	           75  931	
peňažný príspevok na zaobstaranie pomôcky	           46  047	
peňažný príspevok na prepravu	           20  338	
peňažný príspevok na opravu pomôcky	             1  079	
SPOLU	     2  103  150	
Účelové peňažné dávky sociálnej starostlivosti pre ŤZP občanov a starých občanov a peňažné príspevky na kompenzáciu a peňažný príspevok za opatrovanie

Priemerný mesačný počet poberateľov účelových peňažných dávok sociálnej starostlivosti pre ťažko zdravotne postihnutých občanov a starých občanov a peňažných príspevkov na kompenzáciu a peňažného príspevku za opatrovanie v prvom polroku roku 2003 predstavuje 202 023 občanov, čo je v porovnaní s prvým polrokom roku 2002                  (193 651 občanov) nárast o 8 372 občanov. Celkovo vynaložené finančné prostriedky na tento účel predstavujú v uvedenom období čiastku 2 368 205 tis. Sk .V porovnaní s prvým polrokom roku 2002 (2 321 357,8 tis. Sk.) ide o nárast vynaložených finančných prostriedkov o 46 847, 2 tis. Sk.

Na zvýšenie uvedených vynaložených finančných prostriedkov mal vplyv:
•	prechod poberateľov zo systému účelových peňažných dávok sociálnej starostlivosti pre ŤZP občanov a starých občanov do nového systému sociálnej pomoci, v ktorom sú jednotlivé výšky peňažných príspevkov na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia výrazne zvýšené 
•	nárast počtu poberateľov o nových občanov s ťažkým zdravotným postihnutím, ktorí neboli do prijatia zákona o sociálnej pomoci (v časti týkajúcej sa kompenzácie sociálnych dôsledkov ŤZP účinný od 1.7.1999) riešení v žiadnom systéme
•	zvýšenie nákladov na uspokojovanie životných potrieb občanov (napr. zvýšenie cien stavebných materiálov a stavebných prác, pomôcok, pohonných hmôt), ktoré následne zvýšia výšky peňažných príspevkov na kompenzáciu.

Podrobnejší prehľad vývoja počtu poberateľov a čerpania finančných prostriedkov na jednotlivé účelové peňažné dávky sociálnej starostlivosti pre ťažko zdravotne postihnutých občanov a starých občanov a peňažné príspevky na kompenzáciu a peňažný príspevok za opatrovanie poskytujú tabuľkové prílohy č. 26-28. 

4. Vybrané aspekty životnej úrovne

	V prvom polroku 2003 možno konštatovať negatívny vývoj vplyvu vybraných ukazovateľov, ktoré majú dominantný vplyv na životnú úroveň obyvateľstva. Jednoznačne to dokumentuje vývoj spotrebiteľských cien a životných nákladov.
 
4. 1. Vývoj spotrebiteľských cien

Z medziročného porovnania úhrnných indexov spotrebiteľských cien (rovnaké obdobie minulého roka = 100) za jednotlivé mesiace v 1. polrokoch v rokoch 2002 a 2003  (bližšie pozri údaje v tabuľkovej prílohe č. 29) vyplýva, že kým v jednotlivých mesiacoch 1. polroku 2002 dochádzalo k postupnému poklesu hodnoty úhrnného indexu spotrebiteľských cien zo 106,2% v januári až na 102,6% v júni, v roku 2003 rástli hodnoty úhrnného indexu spotrebiteľských cien zo 107,3% v januári až na 108,4% v júni 2003. Vývoj ISC v hodnotených obdobiach názorne približuje nasledujúci graf:

Polročnú úroveň inflácie v roku 2003 ovplyvnili hlavne úpravy regulovaných cien tovarov a služieb od 1.1.2003. Potvrdzuje to fakt, že index spotrebiteľských cien v júni 2003 oproti decembru 2002 predstavoval rast o 7,1%, kým oproti júnu 2002 sa zvýšil o 8,4%. Najvýraznejší podiel na inflácii mal k júnu 2003 rast cien za bývanie, vodu a energie. Ceny uvedených komponentov vzrástli od decembra 2002 o 17,3% a v porovnaní s júnom 2002 o 17,6%. V menšej miere na úroveň inflácie vplýval v 1. polroku 2003 rast cien dopravy (o 7,5% oproti decembru 2002 a o 5,7% oproti júnu 2002), cien za hotely, kaviarne a reštaurácie (o 6,6%, resp. o 7,5%), cien alkoholických nápojov a tabaku (o 6,6%, resp. o 11,4%) a cien potravín a nealkoholických nápojov (o 5,6%, resp. o 3,8%). 

V prípade indexov spotrebiteľských cien za oblasť vzdelávania, zdravotníctva a rozličných tovarov a služieb sa ich hodnoty nezvýšili v júni 2003 oproti decembru 2002 o viac ako 5%. Výraznejšie je medziročné zvýšenie spotrebiteľských cien za uvedené agregované skupiny. U vzdelávania predstavuje index spotrebiteľských cien za jún 2003 oproti júnu 2002 zvýšenie o 6,6%, u zdravotníctva o 7,7% a u rozličných tovarov a služieb o 12, 8%. Znamená to, že výraznejšie zvýšenie cien v daných skupinách tovarov a služieb bolo zrealizované v 2. polroku 2002 ako v 1. polroku 2003.

Spotrebiteľské ceny v úhrne vzrástli v júni 2003 oproti decembru 2001 na 110,7 %, čo predstavuje rast o 8,6 percentuálnych bodov v porovnaní s júnom 2002. Trend a úroveň inflácie v 1. polrokoch rokov 2002 a 2003 je názorne zobrazená na nasledujúcom grafe. 

Vo vývoji životných nákladov jednotlivých sledovaných sociálnych skupín domácností sa inflácia odrazila diferencovane, t.j. v rozsahu zodpovedajúcom váhe jednotlivých druhov tovarov a služieb v spotrebnom koši jednotlivých skupín domácností a rozdielnemu vývoju ich cien. Vývoj životných nákladov za jednotlivé sociálne skupiny domácností vyčíslil Štatistický úrad SR nasledovne :
Domácnosti	Indexy  životných  nákladov  (jún 2003)	
	december 2002 = 100	Jún 2002=100
	
S p o l u	107,1	108,4	
Zamestnanci	106,7                                                   	108,0	
Dôchodcovia	108,7	109,7	
Zamestnanci s 1 dieťaťom	106,6	107,9	
Zamestnanci s 2 deťmi	106,6	107,8	
Zamestnanci  s 3 deťmi	106,9	108,2	
Nízkopríjmové domácnosti	107,8	109,2	
            Zdroj : ŠÚ SR

	Z vyššie uvedeného vyplýva, že najhorší vplyv má inflácia na životné náklady nízkopríjmových domácností a na domácností dôchodcov. V prípade oboch uvedených skupín domácností predstavujú indexy ich životných nákladov hodnoty vyššie ako v prípade domácností spolu, resp. tzv. priemernej domácnosti.  Domácností dôchodcov a nízkopríjmové domácnosti sú z pohľadu vývoja životných nákladov na tom horšie aj ako domácnosti zamestnancov s 3 deťmi. 

V domácnostiach dôchodcov najviac vzrástli v júni 2003 životné náklady spojené s bývaním, vodou a energiami (o 119,5% oproti decembru 2002 a o 119,9% oproti júnu 2002). Nasledovali náklady na vzdelávanie (o 109,2%, resp. o 108,9%), náklady na rozličné tovary a služby (o 107,7%, resp. o 114,2%), náklady na hotely, kaviarne a reštauracie (o 107,4%, resp. o 108,5%), náklady na potraviny a nealkoholické nápoje (o 106%, resp. o 103,6%), náklady na alkoholické nápoje a tabak (o 105,6%, resp. o 109,5%), náklady na dopravu (o 105,5%, resp. o 102,8%), náklady na zdravotníctvo (o 103,8%, resp. o 107,3%) a pod. 

4.2. Príjmy a výdavky domácností  

	Štruktúru svojich peňažných výdavkov formovali jednotlivé typy domácností na základe vývoja príjmov. Na analýzu vývoja v tejto oblasti sme využili štatistické údaje zo zisťovania rodinných účtov za 2.štvrťroky rokov 2002 a 2003.

	Podľa oficiálnych údajov ŠÚ SR, získaných zo štatistiky rodinných účtov, priemerný čistý mesačný príjem na člena domácnosti dosiahol v 2.štvrťroku 2003 sumu 7024 Sk a oproti rovnakému obdobiu minulého roka nominálne vzrástol o takmer 7%, pričom jeho reálna hodnota poklesla o 1,4 bodu. Príjmy z pracovnej činnosti mimo poľnohospodárstva v úhrne domácností vzrástli o 4,8 % a sociálne príjmy o 6,9 % ( v domácnostiach dôchodcov o 6,1 %). Podiel príjmov z pracovnej činnosti mimo poľnohospodárstva predstavoval 79% a podiel sociálnych príjmov 17,1% z celkovej hodnoty  priemerného čistého mesačného príjmu na člena domácnosti.

Čisté príjmy a výdavky v prepočte na mesiac a osobu za 2. štvrťrok 2003 podľa spoločenských skupín domácností:                                                                                                                                  (v Sk)                                                                                                                                              
Ukazovateľ	D o m á c n o s t i	
	spolu	zamestnancov	roľníkov	SZO	dôchodcov	
Čisté peňažné príjmy spolu	7 024	7 109	6 303	7 937	6 370	
Z pracovnej činnosti	5 208	5 792	5 260 	6 977	167	
Sociálne príjmy	1 202	593 	600 	473	6 070	
Iné príjmy 	614	724	443	487	133	
Vybrané úspory	1 672	1 958	825	1 417	634	
Vklady	1780	2 145	1 085	1 192	354	
Čisté peňažné výdavky (ČPV)	6 861	6 854 	6 042	8 054	6 670	
z toho:						
- potrav., nápoje a ver. strav. 	2 226	2 216	2 036	2 294	2 380	
- priemyselné tovary	1 279	1 340	1 117	1 491	861	
- služby	2 701	2 659	2 426	3 213	2 814	
- ostatné čisté výdavky	655	639	463	1 056	615	
Štruktúra ČPV  v %	100,0	100,0	100,0	100,0	100,0	
- potrav., nápoje a ver. strav. 	32,4	32,3	33,7	28,5	35,7	
- priemyselné tovary	18,6	19,6	18,5	18,5	12,9	
- služby	39,4	38,8	40,2	39,9	42,2	
- ostatné čisté výdavky	9,5	              9,3	7,7	13,1	9,2	
Zdroj :  Štruktúra, príjmy a výdavky domácností SR za 2. štvrťrok 2003, ŠÚ SR
	
Najvyššie čisté mesačné príjmy v priemere na člena domácnosti dosahovali domácnosti samostatne zárobkovo činných osôb, keď čisté peňažné príjmy mesačne na člena domácnosti predstavovali 7937 Sk, čo je o 11,7 % viac, ako úroveň príjmov zamestnaneckých rodín. Úroveň priemerných čistých mesačných príjmov na osobu v domácnostiach dôchodcov prevyšovala úroveň v domácnostiach roľníkov o 1,1%.
 
Čisté mesačné peňažné výdavky na člena priemernej domácnosti v sledovanom období dosiahli  6 861 Sk a ich nárast oproti 2.štvrťroku 2002 predstavoval  8,5 %. Najnižšie výdavky boli v roľníckych domácnostiach (6 042 Sk), keď dosahovali zhruba 92% výdavkov domácností dôchodcov .

Na vývoj spotrebiteľských cien ako aj príjmov reagovali domácnosti v zmene štruktúry svojej spotreby oproti rovnakému obdobiu minulého roka nasledovne :
-	Podiel výdavkov na potraviny, nápoje a verejné stravovanie sa u takmer všetkých sledovaných spoločenských skupín domácností v porovnaní s 2. štvrťrokom 2002 mierne znížil (najviac u domácností roľníkov, o takmer 1%). Výnimkou sú domácnosti dôchodcov, u ktorých sa podiel výdavkov na potraviny, nápoje a verejné stravovanie v porovnávanom období zvýšil o 0,7% na 35,7%. 
-	Zvýšil sa podiel výdavkov na služby (v súhrne domácností o 0,8 p.b.) najmä z dôvodu zvýšenia výdavkov na bývanie, vodu, elektrinu, plyn a palivá (v priemernej domácnosti výdavky na tieto služby vzrástli o až o 3,2 p.b., v domácnostiach zamestnancov o 3,5  p.b., v domácnostiach roľníkov o 2,9 p.b., v domácnostiach samostatne zárobkovo činných prednostov o 2,6 p.b. a v domácnostiach dôchodcov o 1,8 p.b.)	
-	Znížil sa podiel výdavkov na priemyselné tovary (v súhrne domácností o 1,1 p.b.). Najväčší pokles zaznamenávame u domácností roľníkov (o 3 p.b.) a u domácností  samostatne zárobkovo činných osôb (o 4,1 p.b.).

Najväčšie napätie v rozpočtoch panovalo v  2. štvrťroku 2003 v domácnostiach dôchodcov, nakoľko hodnota čistých mesačných peňažných výdavkov na člena domácností  v tomto type domácností (6 670 Sk) bola vyššia ako hodnota čistého mesačného peňažného príjmu na člena domácnosti (6 370). Dôchodcovské domácnosti riešili zvýšený nárast výdavkov výberom úspor. Aj v dôsledku uvedeného mali v 2. štvrťroku 2003 domácnosti dôchodcov (popri domácnostiach so samostatne zárobkovo činným prednostom) pasívne saldo vkladov a vybraných úspor (- 280 Sk).
			
	Na životnú úroveň domácnosti v značnej miere vplýva jej početnosť, resp.  počet ekonomicky neaktívnych členov, vo všeobecnosti najmä nezaopatrených detí. Na základe oficiálnych údajov ŠÚ SR o príjmoch a výdavkoch domácností zo štatistiky rodinných účtov možno konštatovať, že priemerná suma čistého mesačného peňažného príjmu na osobu klesá pri jednodetných rodinách na 74,2 %, u dvojdetných rodín na 60,4 % a u viacdetných rodín na 51,1% príjmov priemerných bezdetných domácností (bližšie pozri údaje a prepočty v tabuľke na nasledujúcej strane). Podiel sociálnych príjmov na celkových čistých príjmoch  v bezdetných domácnostiach, ako i v domácnostiach s jedným a dvomi deťmi  predstavuje cca 7-8,5% z celkových čistých príjmov na člena. Pri viacdetných domácnostiach (i keď absolútna suma je približne na úrovni ostatných typov domácností) predstavuje podiel sociálnych príjmov 10,7% celkových čistých  príjmov na člena tohto typu domácností.

Z porovnania čistých mesačných výdavkov domácností s rôznym počtom detí (v priemere za mesiac na osobu)  vyplýva, že s rastom počtu detí v domácnosti sa takmer priamo úmerne znižuje podiel výdavkov na osobu. Vo viacdetných domácnostiach predstavuje podiel čistých mesačných výdavkov na osobu ani nie polovicu toho ako v bezdetnej domácnosti. V prípade výdavkov na základné potraviny je relácia daného druhu mesačných výdavkov na osobu u viacdetných domácností na úrovni 60,5% porovnateľných výdavkov u bezdetných domácností. 
	
	D o m á c n o s t i	
	bez detí	s 1 dieťaťom	s 2 deťmi	s 3+deťmi	
Čisté peňažné príjmy na osobu (v Sk)	10 472	7 767	6 327	5 350	
Čisté peňažné výdavky na osobu (v Sk)	10 173	7 373	6 266	5 020	
Potraviny, nápoje a ver.stravovanie	3 096	2 279	2 044 	1 751	
               z toho potraviny a nealko	2 145	1 632	1 456	1 297	
Priemyselný tovar	2 017	1 509	1 183 	911	
Služby	4 034	2 895 	2 491	1 790	
Ostatné čisté peňažné výdavky	1 026 	690	549	568	
Porovnanie s bezdetnými domácnosťami (v %)	
Čisté peňažné príjmy na osobu	100	74,2	60,4	51,1	
Čisté peňažné výdavky  na osobu	100	72,5	61,6	49,3	
Potraviny, nápoje a ver.stravovanie	100	73,6	66,0	56,6	
               z toho potraviny a nealko	100	76,1	67,9	60,5	
Priemyselný tovar	100	74,8	58,7	45,2	
Služby	100	71,8	61,7	44,4	
Ostatné čisté peňažné výdavky	100	67,2	53,5	55,3	
Zdroj :  Štruktúra, príjmy a výdavky domácností SR za 2. štvrťrok 2003, ŠÚ SR;  vlastné výpočty 

Zistený pokles reálnych miezd zamestnancov v hospodárstve za 1. polrok 2003 v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku sa zhoduje s trendom poklesu reálnych priemerných čistých mesačných príjmov na člena domácností a predstavuje zníženie o 1,4%. Hlavným dôvodom danej situácie je relatívne výrazné zvýšenie indexov spotrebiteľských cien v dôsledku deregulácie hlavne cien energií a niektorých služieb od 1.1.2003.

Podľa údajov ŠÚ SR cenová hladina stúpla v januári 2003 oproti decembru o 5,3 percenta (v porovnaní s januárom 2002 ceny stúpli o 7,3%). Podľa analytikov sa pod tento najvyšší medzimesačný nárast od júla 1999 a jeden z najvyšších od roku 1993 vôbec podpísal predovšetkým povolebný balíček. Takmer 70 percent cenového nárastu spôsobili administratívne úpravy cien a ďalších 20 percent úpravy nepriamych daní v neregulovaných cenách.

5. 	Predpokladaný vývoj v roku 2003
ŠÚ SR v aktualizovanej prognóze vývoja vybraných ukazovateľov na rok 2003 premietol trendy vývoja za január až júl 2003, výsledky konjunkturálneho prieskumu v priemysle, stavebníctve, obchode a službách v auguste 2003 a štatistické prepočty. Predpokladaná inflácia zohľadňuje jej úroveň za január až august a očakávaný vývoj neregulovaných cien. 
Predpokladá sa že HDP vzrastie v roku 2003 oproti roku 2002 o 4,1% a dosiahne hodnotu 1 170,1 mld. Sk.
Do konca roku 2003 sa očakáva pokračovanie pozitívnych trendov  na trhu práce. V oblasti zamestnanosti sa predpokladá, že medziročný rast zamestnanosti v hospodárstve SR dosiahne v roku 2003 priemernú úroveň 1 % až 1,6 %, čo by v absolútnom vyjadrení predstavovalo prírastok počtu pracujúcich resp. zamestnaných osôb v hospodárstve SR v rozsahu cca 20 až 33 tis. osôb. To znamená,  že v roku 2003  by priemerná zamestnanosť v SR  dosahovala priemernú úroveň  2 029,0 tis. osôb,  resp. 2 160,0 tis osôb (podľa metodiky VZPS). MPSVR SR predpokladá, že medziročný rast priemernej zamestnanosti v hospodárstve SR v roku 2003 by mal dosiahnuť úroveň  1,3 %. 

Pri zohľadnení predchádzajúceho vývoja nezamestnanosti je možné, že koncom roka 2003 dôjde k miernemu nárastu nezamestnanosti v porovnaní s predchádzajúcimi mesiacmi, hlavne v dôsledku ukončenia sezónnych prác v tomto období. Výrazný pokles nezamestnanosti v roku 2003 však významne zmierni aj tento nárast. 

Podľa prognózy ŠÚ SR sa očakáva 6,9 percentný medziročný rast priemernej nominálnej mzdy zamestnancov hospodárstva SR, ktorá by mala dosiahnuť hodnotu 14 450 Sk a miera inflácie (v priemere za rok 2003 oproti roku 2002) by mala dosiahnuť hodnotu 8,4%.

Záver

Sociálna situácia obyvateľstva Slovenska bola v hodnotenom období determinovaná mnohými faktormi, ktoré sú sprievodnými javmi viacerých opatrení, prijatých v súlade s podniknutými reformnými krokmi v jednotlivých oblastiach spoločenského života. 

V  1. polroku 2003 boli v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2002 zaznamenané pozitívne trendy vo viacerých oblastiach sociálnej sféry, napr. ako rast zamestnanosti a pokles miery evidovanej nezamestnanosti, pokles priemerného mesačného počtu poberateľov dávky sociálnej pomoci, ako aj pokles podielu občanov v hmotnej núdzi (po započítaní celkového počtu vyživovaných osôb poberateľmi dávok sociálnej pomoci) na celkovom počte obyvateľov.  

Úpravy regulovaných cien tovarov a služieb od 1.1.2003, ktoré boli zrealizované v záujme ozdravenia ekonomického prostredia, zasiahli rozpočty slovenských domácností. Pre zmiernenie negatívnych dopadov sú pre dotknuté domácnosti pripravované kompenzácie od štátu tak, aby sa im zmiernili ich zvýšené výdavky na jednotlivé tovary a služby.

	Je predpoklad, že reformné kroky podniknuté v 1. polroku 2003, vytvoria predpoklady hlavne pre dosiahnutie vyššej výkonnosti slovenskej ekonomiky, čo vytvorí priaznivé rámce aj pre zlepšenie sociálnej situácie jednotlivcov a domácností v nasledujúcom období. 
	
Tabuľkové prílohy

Tabuľka   1: Vývoj počtu evidovaných nezamestnaných (muži a ženy spolu) v krajoch a okresoch Slovenskej republiky  (stav ku koncu mesiaca v roku 2003, mes. priemer jan. - jún 2003).
Tabuľka   2: Vývoj počtu evidovaných nezamestnaných a miery evidovanej nezamestnanosti v SR
Tabuľka   3: Doba evidencie nezamestnaných v úradoch práce
Tabuľka   4: Poradie krajov a okresov podľa zostupného poradia podielu dlhodobo nezamestnaných (viac ako 1 rok) z celkového počtu evidovaných nezamestnaných (k 30.6.2003)
Tabuľka   5: Miera evidovanej nezamestnanosti  spolu muži a ženy v okresoch a krajoch SR (stav ku koncu mesiaca, mesačný priemer jan. - jún) v roku 2003
Tabuľka   6: Poradie krajov a okresov SR podľa zostupnej priemernej miery evidovanej nezamestnanosti za 1. polrok 2003 v %
Tabuľka   7: Vývoj podielu evidovaných nezamestnaných podľa stupňa najvyššieho dosiahnutého vzdelania v Slovenskej republike
Tabuľka   8: Vývoj  štruktúry  evidovaných nezamestnaných podľa päťročných vekových skupín v Slovenskej republike 
Tabuľka   9: Vývoj počtu evidovaných nezamestnaných (muži a ženy spolu) poberajúcich podporu v nezamestnanosti v krajoch a okresoch Slovenskej republiky
Tabuľka 10: Vývoj počtu voľných pracovných miest  v evidencii úradov práce v krajoch a okresoch Slovenskej republiky  
Tabuľka 11: Priemerná mesačná mzda a vybrané zložky mzdy zamestnancov podľa druhu vlastníctva v SR                                 
Tabuľka 12: Priemerná mesačná mzda a vybrané zložky mzdy zamestnancov podľa hlavných tried zamestnaní v SR                                  
Tabuľka 13: Priemerná mesačná mzda a vybrané zložky mzdy zamestnancov podľa stupňa vzdelania v podnikateľskej sfére                                  
Tabuľka 14: Priemerný mesačný plat a jeho vybrané zložky zamestnancov  podľa stupňa vzdelania v štátnej a vo verejnej službe                       
Tabuľka 15: Priemerný hodinový zárobok podľa pohlavia a podľa stupňa vzdelania v podnikateľskej sfére
Tabuľka 16: Ukazovatele pracovnej úrazovosti a chorôb z povolania za 1. polroky 1999 - 2003
Tabuľka 17: Počet vyplácaných dôchodkov
Tabuľka 18: Výdavky na dôchodky v tis. Sk
Tabuľka 19: Priemerná výška dôchodku v Sk – bez súčastí - sólo
Tabuľka 20: Doplnkové dôchodkové poistenie
Tabuľka 21: Výdavky na systémové dávky NP a nesystémové dávky NP a DZ za 1. polrok 2003 
Tabuľka 22:  Počet poberateľov a výdavky na dávky štátnej sociálnej podpory v tis. Sk                                      
Tabuľka 23:  Vývoj počtu pober. DSP a čerpania finančných prostriedkov v 1. polroku 2003
Tabuľka 24: Poradie okresov podľa priemerného percent. podielu počtu poberateľov DSP so spoločne posudzovanými osobami na celkovom počte obyvateľov v prvom polroku 2003 
Tabuľka 25: Vybrané ukazovatele o evidovanej nezamestnanosti a dávke sociálnej pomoci v prvom polroku 2003
Tabuľka 26: Vývoj počtu poberateľov  účelových dávok soc. starostlivossti a peň. príspevkov na kompenzáciu ŤZP v prvom polroku 2003
Tabuľka 27: Čerpanie finančných prostriedkov na   účelové peňažné dávky soc. starostlivosti  a peňažné príspevky na kompenzáciu ŤZP v prvom poroku 2003
Tabuľka 28: Poradie okresov podľa percent. podielu priem.mesačného počtu poberateľov úč.dávok soc. starostl. a PP na kompenzáciu pre občanov s ŤZP na počte obyvateľov v prvom polroku 2003
Tabuľka 29: Indexy spotrebiteľských cien (životných nákladov)  podľa odborov v 1. polroku v rokoch 2002 a 2003 (v %)